Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-21 00:00:00

До Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області з вказаним позовом звернулася [PERSON] , від імені та в інтересах якої діє адвокат Мішин\~М.В.,в якому позивач просить визначити їй додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька - [PERSON] , померлого [INFO] в м. Костянтинівка Донецької області. В обґрунтування вказаних вимог вказує, що після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме, земельну ділянку, площею 7,78 га, розташовану на території Тарасівської сільської ради Костянтинівського району Донецької області. Позивач з батьком мешкали окремо та про смерть останнього [PERSON] дізналася у березні 2008 року у зв`язку із від`їздом. Також, у цей період часу [PERSON] було встановлено про наявність заповіту на її користь, складеного [PERSON] за життя. Позивач у встановлений законом строк не подала до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. Інший спадкоємець, онук [PERSON] , [PERSON] , з яким спадкодавець був зареєстрований за однією адресою на день смерті, дій до вступу у права наслідування не вчиняв, свідоцтва про право на спадщину не одержував. Вважає, що строк для прийняття спадщини пропущено нею з зазначених поважних причин і просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька. Позивач [PERSON] , представник позивача [PERSON] у судове засідання не з`явилися, при цьому представник звернувся до суду із заявою про розгляд справи у відсутність сторони позивача (а.с. 30). Представник відповідача - Іллінівської сільської\~ради Костянтинівського\~району Донецької\~області,в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутністю, проти позову не заперечує (а.с. 29). Третя особа - [PERSON] , у судове засідання не з`явився, звернувся із заявою про розгляд справи у його відсутність, в якій проти визначення позивачці додаткового строку для прийняття спадщини не заперечував (а.с. 38, 41). \~ \~ \~ \~Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні підготовчого засідання відповідно до положень ч. 3 ст. 200, ст. 206 ЦПК України. З`ясувавши позицію сторін, їх представників, третьої особи, дослідивши докази по справі, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. \~ \~ \~ \~Судовим розглядом встановлено, що [INFO] в місті Костянтинівка Донецької області помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 02 липня 2007 року відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Костянтинівці Костянтинівського міськрайонного управління юстиції Донецької області, актовий запис про смерть № 857 від 02 липня 2007 року (а.с. 9). За життя померлому [PERSON] на підставі Державного акту на право приватної власності на землю ІІ-ДН № 171983, виданого згідно розпорядження голови Костянтинівської РДА від 31 травня 2002 року № 257, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 480/1412-1 (а.с. 10), належала земельна ділянка, площею 7,78 га, розташована на території Тарасівської сільської ради Костянтинівського району Донецької області. Позивач [PERSON] є спадкоємцем після смерті батька (а.с. 6-7), що підтверджується свідоцтвами про народження позивачки серія [NUMBER] , про укладення шлюбу серія [NUMBER] . 03 грудня 2002 року [PERSON] було складено заповіт на ім`я доньки [PERSON] , посвідчений секретарем Тарасівської сільської ради Костянтинівського району Донецької області 03 грудня 2002 року, зареєстрованого у реєстрі за № 197 (а.с. 8), за яким належне йому майно, у тому числі, земельну ділянку площею 7, 78 га, що належить йому на підставі Державного акту на право приватної власності на землю ІІ-ДН № 171983, спадкодавець заповів позивачці у справі. Позивач [PERSON] у встановлений законом шестимісячний строк не звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , тобто не прийняла спадщину. Відповідно до інформації державного нотаріуса Костянтинівської ДНК Вікулкіної Г.В. від 02 квітня 2020 року за № 653/01-16 на адресу [PERSON] (а.с. 12), позивачці роз`яснено наслідки пропущення визначеного законом строку для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та порядок визначення додаткового строку. Згідно з довідкою, наданою КП «СЕЗ №3» від 26 листопада 2013 року № 3843 (а.с. 11), за адресою зареєстрованого місця проживання [PERSON] по [ADDRESS] значиться зареєстрований [PERSON] , 1980 р.н., - з 10 жовтня 2003 року; [PERSON] , 1989 р.н., дружина, - з 17 листопада 2007 року. Відповідно до\~інформаційної довідки\~зі Спадкового\~реєстру за\~№ 60259075\~від 21\~травня 2020\~року,\~сформованої \~Костянтинівською державною\~нотаріальною конторою,\~в реєстрі\~відсутні відомості\~про наявність\~спадкової справи,\~заведеної після\~смерті [PERSON] ,\~померлого [INFO] (а.с.\~27-28), що свідчить про те, що спадщина після смерті [PERSON] до теперішнього часу ніким не прийнята. [PERSON] (а.с. 39-40, 42-43), який проживав з спадкодавцем на час його смерті, з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса у визначений законом строку не звертався. Відповідно до ч.ч.1-2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Частиною 1 ст. 1221 ЦК України встановлено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно із ч.ч. 1-3 ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Зі змісту статей 1268, 1269, 1270 ЦК України випливає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч.1, ч. 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як встановлено судом за життя [PERSON] належне йому майно заповів позивачці [PERSON] . У постанові Верховного Суду від 26 червня 2019 у справі №565/1145/17 викладено висновок про те, що поважними причинами пропуску строку можуть бути визнані, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. З урахуванням викладеного суд дійшов висновку про те, що позивач пропустила вказаний строк з поважних причин, а тому позовні вимоги [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] підлягають до задоволення. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму ВССУ від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування", у резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. Таким чином, приймаючи до уваги відсутність заперечень проти позовних вимог з боку відповідача, враховуючи позицію третьої особи, а також той факт, що спадщина після смерті [PERSON] до теперішнього часу ніким не прийнята, суд вважає, за необхідне визначити [PERSON] додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] у три місяці з моменту набрання рішенням законної сили, що є достатнім строком для подання нею заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved