Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-02 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], у якому просить стягнути з відповідача майнову шкоду у розмірі 32404 (тридцять дві тисячі чотириста чотири) гривні 06 копійок, вартість звіту в розмірі 2000,00 гривень та судовий збір. Мотивуючи свої вимоги тим, що 16 липня 2016 року о 22 годині 50 хвилин в м. Одесі по вул. Лідерсовський бульвар, навпроти будинку 11/1, [PERSON] керуючи автомобілем «Nissan Rogue» реєстраційний номер [NUMBER], після зупинки транспортного засобу не переконався в безпеці, не оцінив обстановку, відчинив дверцята транспортного засобу, чим допустив зіткнення з автомобілем «Audi Q3», реєстраційний номер [NUMBER], під керуванням [PERSON]. Унаслідок чого автомобілі отримали механічні пошкодження. Вказана ДТП сталася з вини водія [PERSON] Постановою Приморського районного суду м. Одеси від 19 вересня 2016 року по справі 522/16967/16-ц, яка набрала чинності, водій «Nissan Rogue» реєстраційний номер [NUMBER] [PERSON] визнаний винним у скоєні ДТП і притягнутий до адміністративної відповідальності. Цивільна відповідальність позивача, як власника наземного транспорту була застрахована за договором добровільного страхування № 1101157 від 17 серпня 2016 року в ПАТ НАСК «ОРАНТА». За зверненням позивача, 28.08.2016 року складено Звіт № 30840160 ТОВ «Хавк Холдинг» по визначенню вартості матеріальної шкоди спричиненої позивачу в зв`язку із втратою автомобілем товарної вартості складає 32404 (тридцять дві тисячі чотириста чотири) гривні 69 копійок. Згідно п. 5.2 умов Договору добровільного страхування, розмір втрати товарної вартості застрахованого ТЗ Страховиком не відшкодовується, у з`вязку з чим позивач звернувся до суду з зазначеним позовом. Представник позивача у судове засідання не з'явилася, надала суду заяву згідно якої, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила розглядати справу за її відсутності та відсутності позивача, проти заочного розгляду справи не заперечувала. Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду цивільної справи повідомлявся належним чином, заяв та клопотань про поважність причин неявки суду не надавав. Згідно ст.224 ЦПК України, суд вважає за можливе, зі згоди представника позивача, розглянути позов за відсутності відповідачів та ухвалити по справі заочне рішення. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 16 липня 2016 року о 22 годині 50 хвилин в м. Одесі по вул. Лідерсовський бульвар, навпроти будинку 11/1, [PERSON] керуючи автомобілем «Nissan Rogue» реєстраційний номер [NUMBER], після зупинки транспортного засобу не переконався в безпеці, не оцінив обстановку, відчинив дверцята транспортного засобу, чим допустив зіткнення з автомобілем «Audi Q3», реєстраційний номер [NUMBER], під керуванням [PERSON]. Унаслідок чого автомобілі отримали механічні пошкодження. Автомобіль марки «Audi Q3», реєстраційний номер [NUMBER] на праві власності належить [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] від 05.11.2015 року. Винність відповідача підтверджується копією постанови суду від 19 вересня 2016 року про притягнення до адміністративної відповідальності [PERSON] за вчинення правопорушення передбаченого ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Згідно частини 4 статті 61 ЦПК України, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов'язкові для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок або постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Для оцінки нанесеного збитку автомобіля марки «Audi Q3», реєстраційний номер [NUMBER], позивач [PERSON] звернулася до ТОВ «Хавк Холдинг» для оцінки завданої йому шкоди та отримала Звіт № 30840160 від 28 серпня 2016 року. Згідно вищевказаного Звіту, сума завданого збитку становить 145378, 06 гривень. Вказаний збиток має дві складові, а саме: 112973,37 гривень (вартість матеріальної шкоди) та 32404,69 гривень(втрата товарної вартості). Цивільна відповідальність позивача, як власника наземного транспорту була застрахована за договором добровільного страхування № 1101157 від 17 серпня 2016 року в ПАТ НАСК «ОРАНТА». За зверненням позивача, 28.08.2016 року складено Звіт № 30840160 ТОВ «Хавк Холдинг» по визначенню вартості матеріальної шкоди спричиненої позивачу в зв`язку із втратою автомобілем товарної вартості складає 32404 (тридцять дві тисячі чотириста чотири) гривні 69 копійок. Згідно п. 5.2 умов Договору добровільного страхування, розмір втрати товарної вартості застрахованого ТЗ Страховиком не відшкодовується Згідно зі статтею 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об'єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого. Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За змістом пункту 1 частини другої статті 22 ЦК України реальними збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Згідно з пунктом 2.4. Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом ФДМУ/Мінюст від 24.11.2003, № 142/5/2092 (далі - Методика), вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування КТЗ, з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості). Відповідно до пункту 8.3. Методики вартість матеріального збитку визначається як сума вартості відновлювального ремонту з урахуванням значення коефіцієнта фізичного зносу складників КТЗ та величини втрати товарної вартості. Отже, за змістом указаних положень законодавства величина втрати товарної вартості входить до вартості матеріального збитку (реальних збитків). Пунктом 1.6. Методики визначено, що величина втрати товарної вартості - це умовна величина зниження ринкової вартості КТЗ, відновленого за нормативними вимогами після пошкодження, порівняно з ринковою вартістю подібного непошкодженого КТЗ. Пунктом 8.6. Методики передбачено 2 випадки, коли у разі пошкодження КТЗ і відповідного ремонту виникає фізичний знос, яким характеризується величина втрати товарної вартості та який виникає у разі пошкодження КТЗ і відповідного ремонту: 1) унаслідок передчасного погіршення товарного (зовнішнього) вигляду; 2) унаслідок зниження міцності чи довговічності окремих елементів складових частин, захисних властивостей покриттів або застосування для ремонту складових частин, які були в ужитку чи в ремонті. Отже, показник передчасного погіршення товарного (зовнішнього) вигляду транспортного засобу є однією зі складових показника величини втрати товарної вартості транспортного засобу. Втрата товарної вартості транспортного засобу розглядається в Методиці як економічне поняття, що охоплює, серед іншого, і втрату товарного (зовнішнього) вигляду. Ураховуючи зміст викладеного, втрату товарної вартості можна визначити як зменшення вартості транспортного засобу, викликане передчасним погіршенням товарного (зовнішнього) вигляду автомобіля та (або) його експлуатаційних якостей у результаті зниження міцності чи довговічності окремих деталей, вузлів й агрегатів, з'єднань і захисних властивостей покриттів унаслідок ДТП і подальшого ремонту. Передчасні зміни геометричних параметрів, фізико- хімічних властивостей, конструктивних матеріалів і характеристик інших процесів транспортного засобу, які є результатом проведення окремих видів ремонтних робіт, призводять до погіршення зовнішнього (товарного) вигляду, функціональних та експлуатаційних характеристик і зниження безвідмовності й довговічності транспортного засобу. Втрата товарного (зовнішнього) вигляду транспортного засобу є однією з причин фізичного зносу (у разі пошкодження КТЗ і відповідного ремонту), яким характеризується величина втрати товарної вартості. Економічна характеристика втрати товарного вигляду дозволяє віднести витрати на його відновлення до конкретних виявів реальних збитків. Відповідно до пункту 8.6.1 Методики величина втрати товарної вартості нараховується у разі потреби проведення ремонтних робіт з відновлення пошкоджених складових частин усіх типів КТЗ. Відновлювальний ремонт (або ремонт) - це комплекс операцій щодо відновлення справності або роботоздатності КТЗ чи його складника(ів) та відновлення їхніх ресурсів. Ремонт здійснюється методами відновлення чи заміни складових частин. Складова частина КТЗ (складник) - деталь, складова одиниця чи комплектувальний виріб, які відповідають вимогам конструкторської документації (пункт 1.6 Методики). Тобто величина втрати товарної вартості нараховується у разі потреби проведення ремонтних робіт, що здійснюється як методами відновлення, так і методами заміни пошкоджених: деталі, складової одиниці чи комплектувального виробу, які відповідають вимогам конструкторської документації, усіх типів КТЗ. Пунктом 8.6.2. Методики визначено вичерпний перелік випадків, коли величина втрати товарної вартості КТЗ не нараховується, зокрема, згідно з підпунктом "е" цього пункту величина втрати товарної вартості КТЗ не нараховується у разі заміни окремих складників, що не потребують фарбування та не погіршують зовнішній вигляд КТЗ (скло, фари, бампери, декоративні накладки, пневматичні шини, зовнішня і внутрішня фурнітура тощо). Отже, нарахування втрати товарної вартості передбачено, коли провадиться ремонт окремих деталей, вузлів і агрегатів, а також у разі заміни деталей, що впливає на зовнішній вигляд й експлуатаційні якості транспортного засобу. Втрата товарної вартості не нараховується у разі заміни деталей, вузлів і агрегатів, що не потребують фарбування, за умови, що це не впливає на зовнішній вигляд й експлуатаційні якості автомобіля (заміна двигуна на новий, заміна фар, ліхтарів, стекол, шин, тощо). Якщо ж у разі заміни деталей, вузлів і агрегатів буде потрібне фарбування, то за умови, що це впливає на зовнішній вигляд транспортного засобу, втрата товарної вартості нараховується. Саме такі правові висновки наведені в Постанові ВСУ № 6-49цс14 від 04 червня 2014 року. Згідно копії Звіту № 30840160 від 28 серпня 2016 року сума втрати товарної вартості автомобіля «Audi Q3», реєстраційний номер [NUMBER] складає 32404 (тридцять дві тисячі чотириста чотири) гривні 69 копійок. Системний аналіз норм законодавства України надає підстави стверджувати, що власник пошкодженого внаслідок ДТП транспортного засобу має право на відшкодування в повному обсязі завданої йому майнової шкоди. При цьому, якщо цивільна відповідальність заподіювана шкоди була застрахована, але розміру страхового відшкодування не вистачає для повного відшкодування завданої майнової шкоди, то в такому разі майнова шкода у вигляді втрати товарної вартості транспортного засобу повинна бути відшкодована особою, відповідальною за відшкодування спричиненої джерелом підвищеної небезпеки шкоди, в загальному порядку. У зв'язку з вищевикладеним, суд дійшов висновку, що наявні достатні правові підстави для стягнення з відповідача на користь позивача величини втрати товарної вартості автомобіля в сумі 32404 (тридцять дві тисячі чотириста чотири) гривні 06 копійок. Вартість послуг оцінювача відповідно до копії квитанції № 0.0.667890744.1 від 12 грудня 2016 року становить 2000,00 гривень. Як вбачається з матеріалів справи, звіт ТОВ «Хавк Холдинг» від 28.08.2016 року стосується визначення розміру завданого збитку, завданого [PERSON], яка постраждала внаслідок ДТП, тобто, містить інформацію, яка прямо стосується предмету доказування. Згідно долучених до висновку документів, Товариство з обмеженою відповідальністю «Хавк Холдинг» має право проводити практичну діяльність з визначення оціночної вартості колісних транспортних засобів, згідно копії Сертифікату Фонду державного майна України № 17344/14 від 26 грудня 2014 року (а.с.60). Оцінювач [PERSON], який безпосередньо проводив дослідження по оцінці вартості розміру матеріального збитку, має кваліфікаційне свідоцтво оцінювача [NUMBER] від 17.09.2005 року за напрямом оцінки майна: «Оцінка обєктів у матеріальній формі» та спеціалізаціями у межах напрямку: «Оцінка дорожніх транспортних засобів», посвідчення підвищення кваліфікації оцінювача МФ № 654-ПК від 23.01.2015 року, внесений до Державного реєстру оцінювачів. Суд вбачає, що складений ним звіт від 31.07.2015 року відповідає вимогам ст. 4, 5, 6, 12, 15, 18, 22 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». З наведеного вбачається, що оцінка була проведена компетентним та уповноваженим на це суб'єктом, з дотриманням рекомендованої нормативною і методологічною літературою процедури. З огляду на вищевикладене суд вбачає підстави для відшкодування витрат [PERSON] за проведену оцінку в розмірі 2000 (дві тисячі) гривень 00 копійок. Так, за змістом ст. 58 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Закріплений в ст. 59 ЦПК України принцип допустимості доказів визначає, що суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Відповідно до ч. 1ст. 64 ЦПК України письмовими доказами є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяг із них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи. Відповідно до ст. 212 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності Згідно вимог ст. 213 ЦПК України, рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим, тобто коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, повно і всебічно зясував обставини, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, що були досліджені в судовому засіданні, вирішив справу згідно із законом. Також, суд присуджує з другої сторони понесені позивачем і документально підтверджені судові витрати. Відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір в розмірі 551, гривень 21 коп., сплачений ним при зверненні до суду згідно квитанції № КР59 від 14.12.2017 року.

Outcome: approved