Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-20 00:00:00

[PERSON] звернулася з позовом до Комунального підприємства «Житлово - побутове підприємство» Виконавчого комітету Березанської міської ради про відшкодування шкоди в розмірі 22543,05 грн. Позовні вимоги обгрунтовані тим, що 15.02.2019 відбулось залиття житлового приміщення, а саме квартири за адресою [ADDRESS] , внаслідок чого було пошкодження оздоблення стін, стелі, підлоги. Позивач, [PERSON] , [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] . [PERSON] , [PERSON] уповноважили [PERSON] представляти інтереси у зв`язку з залиттям квартири та отримувати грошові кошти на відшкодування. Актом від 11.03.2019 про залиття квартири по [ADDRESS] за підписом комісії у складі працівників КП «ЖПП», причиною залиття вказано та пошкодження майна є халатність та недбалість мешканців квартири №25 ., та виявлено пошкодження стику між будинком і балконом; вартість завданих матеріальних збитків 22543,05грн. згідно звіту про оцінку вартості матеріальних збитків, що виникли внаслідок залиття житлових приміщень за адресою [ADDRESS] . Рішенням Березанського міського суду Київської області від 17.12.2019 залишеного без змін постановою Київського апеляційного суду від 28.04.2021якими встановлено, що балконна плита є конструктивним елементом будинку [ADDRESS] , що перебуває на обслуговуванні КП «ЖПП», яке згідно вимог закону несе обов`язок щодо проведення періодичного комплексного обстеження її цілісності та ремонту у разі необхідності. Будь - яких дій із обстеження та проведення ремонту балконної плити з квартири [ADDRESS] , яка знаходиться на поверх вище квартири позивача, працівниками КП «ЖПП» не проводилось. Відповідальність за шкоду, заподіяну спільному майну, співвласників внаслідок невиконання або неналежного виконання управителем своїх обов`язків несе сам управитель, тобто відповідач, а власник квартири та майна якому внаслідок недбалого виконання своїх обов`язків було завдано шкоди, має право на її відшкодування у повному обсязі. Також, позивач просив стягнути з відповідача 3356,00 судові витрати пов`язані з замовленням, проведенням розрахунку вартості матеріального збитку, 10000 грн. витрат на правову допомогу, 908 грн. судового збору. У відзиві на позовну заяву відповідач вказував, що 19.10.2006 між позивачем та відповідачем був укладений договір про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, відповідно до якого відповідач взяв на себе зобов`язання забезпечити позивача послугами з утримання будинку та прибудинкової території. Відповідач свої договірні зобов`язання виконав у повному обсязі за період часу позивач не заявив жодної претензії до відповідача щодо якості та обсягу наданих послуг. Договором не передбачено що ризик випадкового знищення або пошкодження (псування) несе КП «ЖПП». Балконна плита є конструктивним елементом багатоквартирного будинку [ADDRESS] , але не перебуває на обслуговуванні відповідача. За період з 20.01.2017-15.02.2019 позивач та співвласники квартири [ADDRESS] не звертались до відповідача з приводу ремонту стиків між балконною плитою та стінами багатоквартирного будинку. У задоволенні позову просив відмовити. (а.с.116-123). У відповіді на відзив, позивач вказує, що відповідач перекручує обставини та факти, відповідач зобов`язаний забезпечувати належне утримання майна, наполягав на задоволенні позову. Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 03.08.2021 відкрито провадження по справі і призначено цивільну справу призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням сторін). Позивач у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, клопотань про відкладення не надходило (а.с.40). Згідно норми п.4 ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи , якщо з`явився його представник. З урахуванням зазначеного суд вважає за можливе розглянути справу без участі позивача, крім того, проти цього не заперечували представник позивача та відповідача. Представник позивача у судовому засіданні позов підтримав, просив задовольнити. Представник відповідача у судовому засіданні у задоволенні позову просив відмовити. Ззаслухавши думку представників сторін, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши зібрані по справі докази у їх сукупності, судом було встановлене наступне. У відповідності до свідоцтва про право власності від 03.09.2003 № [NUMBER] , витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно Переяслав- Хмельницького БТІ №1419520 від 08.09.2003 на праві приватної, спільної часткової власності громадянам [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] належить квартира [ADDRESS] (а.с.5-52). У вересні 2000 року між Березанським житлово - побутовим підприємством та [PERSON] укладено договір найму житла в будинках державного і комунального фонду. За умовами вказаного договору, а саме п.п.1.2.1,1.2.4, наймодавець зобов`язаний здійснювати обслуговування будинку, забезпечувати роботу технічного обладнання відповідно до вимог законодавства своєчасно проводити підготовку житлового будинку і технічного обладнання та експлуатації в осінньо - зимовий період; наймач зобов`язується використовувати житло за призначенням; дотримуватись правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинкових територіями, своєчасно вживати заходів до усунення виявлених у квартирі несправностей; не допускати самовільного перепланування квартир, руйнування конструкцій будинку, заміни та перестанови технічного обладнання (а.с.20-22). У відповідності п.п.14.1, 14.7,14.8 договору від 19.10.2006 про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, укладеного між [PERSON] , (споживачем) та ЖПП (виконавчцем), останній зобов`язаний: забезпечувати вчасно та відповідної якості надання послуг згідно з законодавством; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням послуг, що виникли з його вини; відшкодовувати споживачеві збитки, заподіяні його майну та/або приміщенню, заподіяну життю, чи здоров`ю споживача внаслідок незадовільного санітарного утримання території або неналежного надання послуг, які затверджені міською радою (а.с.124). У відповідності до рішення Виконачого комітету Березанської міської ради від 14.02.2019 №43, призначено управителем багатоквартирного будинку у м. Березань КП "Житлово-побутове підприємство" за обєктом конкурсу багатоквартирні будинки в яких не створено обєднань співвласників багатоквартирних будинків, співласники яких не прийняли рішення про форму управління багатоквартирним будинком (а.с.131). У відповідності до акту 11.03.19 про залиття квартири [ADDRESS] , «15» лютого 2019 року м. Березань, складений комісією у складі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , затверджений начальником КП «ЖПП» Яхном О.Г. 18.02.2019, за заявою [PERSON] від 15.02.2019, провели обстеження квартири [ADDRESS] , оглянувши квартиру встановили, в результаті затікання пошкоджене оздоблення стін, стелі, підлоги в жилій кімнаті. В квартирі №25 (Власник [PERSON] ), яка знаходиться над квартирою №19 , слідів залиття не виявлено, але встановлено пошкодження стику між будинком та балконом, внаслідок чого, і може бути затікання квартири знизу. Працівниками КП «ЖПП» було здійснено ремонт балкону квартири №25 шляхом нанесення на стики гідро ізолюючого матеріалу між стіною та балконом. Після виконання робіт, скарг на залиття від мешканців квартири № 19 не надходило. Балкон належить до загальної площі квартири, і працівники КП «ЖПП» доступу до балкону в квартирі - № 25 не мають. Мешканці, які проживають за даною адресою у 2018-2019 не зверталися з скаргами на ремонт даху над балконом своєї квартири. В результаті обстеження встановлено, причиною псування оздоблення стін, стелі та підлоги квартири [ADDRESS] являється халатність та недбалість мешканця квартири №25 (а.с.19). Згідно з пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, який повинен встановлювати причини залиття, зокрема чи залиття спричинено унаслідок несправності внутрішньобудинкових мереж водопостачання та водовідведення та з`ясування питання чи не було це наслідком недбалості осіб, мешканців квартир або інші обставини, що могли спричинити залиття. Форма вказаного акта встановлена в додатку № 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76, технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпеченням справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків. Система технічного огляду жилих будинків включає проведення планових та позапланових оглядів. Планові огляди житлових будинків розподіляються на загальні та профілактичні. Загальні огляди передбачають комплексне обстеження комісією елементів приміщень будинку, а також їх зовнішнього благоустрою з метою визначення технічного і санітарного стану, виявлення несправностей і прийняття рішень щодо їх усунення, а також визначення готовності будинків до експлуатації в наступний період. Загальний огляд проводиться з періодичністю два рази на рік - навесні та восени. Виявлені під час оглядів дефекти, деформації конструкцій або обладнання будинків, що можуть призвести до зниження несучої спроможності й стійкості конструкцій або будинків, обвалів чи порушення нормальної роботи обладнання, усуваються виконавцем послуг із залученням, у разі необхідності, спеціалізованої організації. У відповідності до ст.12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Положеннями частини другої статті 13 ЦК України установлено, що при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Згідно з частинами першою, другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За змістом частини другої статті 1166 ЦК України цивільне законодавство у деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичної підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Постановою Київського апеляційного суду від 24.04.2021, залишено без змін рішення Березанського міського суду Київської області 17.12.2020, якими встановлено «Балконна плита є конструктивним елементом будинку [ADDRESS] , що перебуває на обслуговуванні КП «Житлово-побутове підприємство виконавчого комітету Березанської міської ради», яке згідно вимог закону несе обов`язок щодо проведення періодичного комплексного обстеження її цілісності та ремонту у разі такої необхідності. Також встановлено, що будь-яких дій із обстеження та проведення ремонту балконної плити з квартири [ADDRESS] , працівниками КП «Житлово-побутове підприємство виконавчого комітету Березанської міської ради» не проводилось. При цьому, згідно Акту про залиття квартири позивача саме працівники КП «ЖПП» здійснили ремонт балкону кв. №25 шляхом нанесення на стики гідроізолюючого матеріалу між стіною та балконом, що свідчить про те, що обслуговування стиків балконів та стін будинку здійснює дана житлова організація, як балансоутримувач будинку, а не власники квартири №25 розташованої над квартирою позивача (а.с.69-74). Згідно з положеннями ч.4ст.82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. У п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до загальних підстав відповідальності за завдану майнову шкоду існує презумпція завдавача шкоди, згідно якої не позивач доводить вину відповідача, а відповідач доводить відсутність своєї вини. Як слідує з положень ст.1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Виходячи з аналізу наведених норм, суд приходить до висновку, що повне відшкодування шкоди можливе лише у випадку відшкодування потерпілій стороні всіх витрат, які понесені для відновлення квартири у зв`язку з її залиттям. У відповідності до звіту ТОВ «Українська експертна компанія» про оцінку вартості матеріальних збитків, що виникли внаслідок залиття житлових приміщень за адресою: [ADDRESS] , вартість матеріальних збитків завданих відповідачу 22543,05грн.(а.с.36-51). Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Тобто, саме відповідач має довести відсутність своєї вини у залитті квартири позивача. Слід зазначити відповідачем не було надано суду належних доказів на спростування його вини. Таким чином, судом встановлено факт залиття квартири позивача, що підтверджується відповідним актом, причину та розмір завданої шкоди майну позивача, отже загальний розмір матеріальних збитків, заподіяних позивачу внаслідок залиття його квартири, яке трапилось 15.02.2019, становить 22543,05 грн. та підлягає стягненню з відповідача на користь позивача [PERSON] , яку в зазначеному розмірі також просив стягнути позивач, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про доведеність позовних вимог та необхідність їх задоволення. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, враховуючи ухвалення судом рішення на користь позивача,

Outcome: approved