Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-06 00:00:00

До Волноваського районного суду з Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області надійшли матеріали цивільної справи за позовом Маріупольської міської ради до [PERSON] про стягнення шкоди, завданої внаслідок незаконного вилову риби в сумі 6885,00 грн. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що постановою Орджонікідзевського районного суду м. Маріуполя Донецької області у справі про адміністративне правопорушення № 265/8898/19 від 10.02.2020 року [PERSON] визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та покладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів громадян, що становить 340 гривень з конфіскацією знарядь вчинення правопорушення та незаконно добутих водних живих ресурсів. Із матеріалів справи про адміністративне правопорушення вбачається, що 10 грудня 2019 року о 12-00 годині знаходячись на узбережжі р. Кальміус в Лівобережному районі міста Маріуполя, громадянин [PERSON] , [INFO] , в порушення ст. ст. 27, 34 Закону України Про тваринний світ та п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.0.1999 № 19, здійснював лов риби забороненим засобом лову - сіткою «павук». У результаті незаконного лову вилучив рибу «пелінгас» у кількості 10 штук. Своїми діями завдав збитки рибному господарству України у розмірі 6885 грн. 00 коп. Розрахунок шкоди зроблено на підставі Постанови Кабінету Міністрів України № 1209 від 21.11.2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». Факт незаконного лову риби громадянином [PERSON] підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення № 018455 від 10.12.2019, складеного провідним державним інспектором Азовського рибоохоронного патруля №1 Крічевцов Є.В., розрахунком матеріального збитку, завданого внаслідок незаконного рибного промислу гр. [PERSON] , поясненнями самого правопорушника, викладеними у протоколі про адміністративне правопорушення № 019915 від 18.12.2019, описом вилучених у [PERSON] знарядь лову. Постановою Орджонікідзевського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 10.02.2020 року гр. [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення та на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу розміром 340 грн. із конфіскацією знарядь вчинення правопорушення та незаконно добутих водних живих ресурсів, а саме: риба пелінгас 10 особини. Однак, судом при розгляді справи про адміністративне правопорушення стосовно гр. [PERSON] , питання щодо відшкодування ним шкоди, завданої рибному господарству України не вирішено. Шкоду, заподіяну внаслідок незаконного рибного промислу гр. [PERSON] до теперішнього часу не відшкодовано. Просить позов задовольнити. Ухвалою Жовтневого районного суду міста Маріуполь Донецької області вирішено цивільну справу за позовом Маріупольської міської ради до [PERSON] про стягнення шкоди, завданої внаслідок незаконного вилову риби направити на розгляд до Волноваського районного суду Донецької області за підсудністю. Ухвалою Волноваського районного суду Донецької області від 14.09.2020 року у даній справі відкрито провадження та вирішено розгляд справи проводити у загальному позовному провадженні. Ухвалою Волноваського районного суду Донецької області від 30.10.2020 року у даній справі закінчено підготовче провадження та призначено справу до розгляду. Представник Маріупольської міської ради у судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи. Відповідач у судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про дату та місце розгляду справи, заяву про причину неявки суду не надав, відзив не надав, тому суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.ст.280-281 ЦПК України. Суд, розглянув позовну заяву та додані матеріали, повно та всебічно з`ясував всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, і, об`єктивно оцінивши докази, доходить наступного висновку. Судом встановлено, що постановою Орджонікідзевського районного суду м. Маріуполя Донецької області у справі про адміністративне правопорушення № 265/8898/19 від 10.02.2020 року [PERSON] визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та покладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів громадян, що становить 340 гривень з конфіскацією знарядь вчинення правопорушення та незаконно добутих водних живих ресурсів. Із матеріалів справи про адміністративне правопорушення вбачається, що 10 грудня 2019 року о 12.00 годині знаходячись на узбережжі р. Кальміус в Лівобережному районі міста Маріуполя, громадянин [PERSON] , [INFO] , в порушення ст. ст. 27, 34 Закону України Про тваринний світ та п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.0.1999 № 19, здійснював лов риби забороненим засобом лову - сіткою «павук». У результаті незаконного лову вилучив рибу «пелінгас» у кількості 10 штук. Своїми діями завдав збитки рибному господарству України у розмірі 6885 грн. 00 коп. Однак, судом при розгляді справи про адміністративне правопорушення стосовно гр. [PERSON] , питання щодо відшкодування ним шкоди, завданої рибному господарству України не вирішено. Шкоду, заподіяну внаслідок незаконного рибного промислу гр. [PERSON] до теперішнього часу не відшкодовано. Відповідно до вимог ст.13 Конституції України,ст. 5 Закону України «Про тваринний світ» об`єкти тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника об`єктів тваринного світу, є природним ресурсом загальнодержавного значення, здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України. Статтею 66 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ч.2\~ст.63 ЗУ «Про тваринний світ»\~відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в, зокрема незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Громадяни відповідно до закону зобов`язані, зокрема відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу (п.4 ч.2\~ст.10 ЗУ «Про тваринний світ»). Відповідно до ч.ч. 2, 4, 5 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природнього середовища» відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Згідно до ч.1 ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природнього середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. При цьому, у пункті 3.15.1 Правил любительського і спортивного рибальства зазначено, що забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Відповідно до вимог ст. 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» до повноважень і компетенції місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища відноситься забезпечення реалізації екологічної політики України, здійснення контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища Частиною першою \~ст.1166 ЦК України\~передбачено, що майнова шкода,завдана неправомірнимирішеннями,діями чибездіяльністю особистимнемайновим правамфізичної абоюридичної особи,а такожшкода,завдана майнуфізичної абоюридичної особи,відшкодовується вповному обсязіособою,яка їїзавдала. За положеннями ч. 6 ст. 82 ЦПК України, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов`язкові для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою, тобто обставини доказуванню не підлягають. Згідно п. «г» ч.4\~ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~державний фонд охорони навколишнього природного середовища утворюється за рахунок, зокрема частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Відповідно до пункту 20 постанови Пленуму Верховного Суду України № 17 від 10.12.2004 року «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» при визначенні розміру шкоди, заподіяної водним живим ресурсам, залежно від конкретних обставин справи застосовуються такси, затверджені\~постановами Кабінету Міністрів України від 19 січня 1998 р. №32\~(32-98-п) "Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу" або від 21 квітня 1998 р. №521. Відповідно до ст.13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст.81\~ЦПК України кожна із сторін зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Відповідно до ст.\~268\~ч.5\~ЦПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Враховуючи викладене, повно та всебічно дослідивши обставини справи, оцінивши зібрані докази у сукупності, з урахування того, що відповідачем в добровільному порядку шкода не відшкодована, суд доходить висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 6885,00 грн. на відшкодування збитків, спричинених державі внаслідок незаконного вилову риби. Відповідно до\~ст.141ЦПК\~України з відповідача підлягає стягненню на користь держави судовий збір в сумі 2102,00 грн.

Outcome: approved