Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-12 00:00:00

Заступник керівника Сєвєродонецької місцевої прокуратури Луганської області Івашко С. звернувся до Новоайдарського районного суду Луганської області з позовною заявою в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Луганській області та Військово - цивільної адміністрації м. Щастя Новоайдарського району Луганської області до [PERSON] про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного добування водних біоресурсів. В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що 06.09.2019 року в м. Щастя Новоайдарського району Луганської області державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища складено протокол про адміністративне правопорушення № 001344 за ч. 4 ст. 85 (порушення правил використання об`єктів тваринного світу) Кодексу України про адміністративні правопорушення у відношенні [PERSON] , [INFO] , про те, що 06.09.2019 року, грубо порушуючи правила рибальства, [PERSON] на ставку-охолоджувачу № 2 ДТЕК Луганська ТЕС м. Щастя здійснював вилов водних біоресурсів - риби: сом - 1 штука, судак - 1 штука, сазан - 2 штуки, плітка - 4 штуки, карась - 75 штук, окунь -194 штуки, за допомогою забороненого знаряддя лову «сітки волосяної», чим порушив вимоги п. 3.14 та п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства. 24.09.2019 року за результатами розгляду протоколу про адміністративне правопорушення № 001344 у відношенні [PERSON] Новоайдарським районним судом Луганської області винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення № 419/2509/19 про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 510 гривень. При цьому, знаряддя лову постановлено знищити, об`єкти лову - залишено за [PERSON] . Постанова суду про накладення адміністративного стягнення не оскаржувалась, набула законної сили 04.10.2019 року. Державною екологічною інспекцією у Луганській області здійснено розрахунок розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування водних біоресурсів з застосуванням заборонених засобів лову на ставку-охолоджувачу № 2 ДТЕК Луганська ТЕС в м. Щастя, яка складає 6460,00 гривень, який здійснено на підставі протоколу №001344 від 06.09.2019 року, опису № 001344 від 06.09.2019 року, додатку № 1 до постанови КМУ № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». 14.11.2019 року на адресу [PERSON] Державною екологічною інспекцією у Луганській області спрямовано претензію № 108/04-11-19 щодо добровільної сплати розрахованої шкоди в сумі 6460,00 гривень. Шкода завдана відповідачем навколишньому природному середовищу до теперішнього часу не відшкодована. Водночас, Державною екологічною інспекцією у Луганській області, станом на червень 2020 року жодних заходів, спрямованих на стягнення збитків, завданих незаконним добуванням водних біоресурсів з застосуванням заборонених засобів лову, окрім направлення претензії на адресу відповідача, не здійснено, грошові кошти в сумі 6460,00 гривень до бюджету не стягнуто. Листом від 16.04.2020 № 33-795вих-20 Державна екологічна інспекція у Луганській області повідомила про те, що не зверталась до суду з позовом про стягнення шкоди у зв`язку з відсутністю фінансування та про відсутність такої можливості на теперішній час. Військово-цивільна адміністрація м. Щастя листом від 11.06.2020 № 809/17 повідомила, що заходів, спрямованих на стягнення шкоди з [PERSON] не вживались, наміру звернутись до суду з відповідним позовом Військово-цивільна адміністрація м. Щастя не має. У зв`язку з вищенаведеним, представник Сєвєродонецької місцевої прокуратури Луганської області, посилаючись на ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Луганській області, Військово-цивільної адміністрації міста Щастя Новоайдарського району Луганської області звернувся до суду з даним позовом та просив суд стягнути з [PERSON] на користь держави в особі Військово - цивільної адміністрації міста Щастя Новоайдарського району Луганської області шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу в сумі 6460,00 грн, а також стягнути з [PERSON] судові витрати у розмірі 2102,00 грн за сплату судового збору, що понесені Луганською обласною прокуратурою. Прокурор Новоайдарського відділу Сєвєродонецької місцевої прокуратури Луганської області Махортова В.В. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити, не заперечувала проти вирішення справи при її заочному розгляді. Представник Державної екологічної інспекції у Луганській області - Куклішин В. в судове засідання не з`явився, надав до суду письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, заперечень проти вирішення справи при її заочному розгляді не надав. Представник Військово - цивільної адміністрації м. Щастя Новоайдарського району Луганської області - Клімкова С. в судове засідання не з`явилась, надала до суду письмову заяву, в якій просила розглянути справу за її відсутності, заперечень проти вирішення справи при її заочному розгляді не надала. Відповідач - [PERSON] відзиву на позов не надав, у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, шляхом надсилання повістки про виклик до суду засобами поштового зв`язку, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не надав. Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Заслухавши прокурора, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню за наступних підстав. Судовим розглядом встановлено, що 06.09.2019 року в м. Щастя Новоайдарського району Луганської області державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища складено протокол про адміністративне правопорушення № 001344 за ч. 4 ст. 85 (порушення правил використання об`єктів тваринного світу) Кодексу України про адміністративні правопорушення у відношенні [PERSON] , [INFO] , про те, що 06.09.2019 року, грубо порушуючи правила рибальства, [PERSON] на ставку-охолоджувачу № 2 ДТЕК Луганська ТЕС м. Щастя здійснював вилов водних біоресурсів - риби: сом - 1 штука, судак - 1 штука, сазан - 2 штуки, плітка - 4 штуки, карась - 75 штук, окунь -194 штуки, за допомогою забороненого знаряддя лову «сітки волосяної», чим порушив вимоги п. 3.14 та п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, що підтверджується копією відповідного протоколу (а.с.13). За результатами розгляду вищевказаного протоколу про адміністративне правопорушення, постановою Новоайдарського районного суду Луганської області від 24.09.2019 року у справі №419/2509/19 [PERSON] було визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 510,00 грн (а.с.16). При цьому, знаряддя лову постановлено знищити, об`єкти лову - залишено за [PERSON] . Постанова суду про накладення адміністративного стягнення не оскаржувалась, набула законної сили 04.10.2019 року (а.с.16). Державною екологічною інспекцією у Луганській області здійснено розрахунок розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування водних біоресурсів з застосуванням заборонених засобів лову на ставку-охолоджувачу № 2 ДТЕК Луганська ТЕС в м. Щастя, яка складає 6460,00 гривень (а.с.12), який здійснено на підставі протоколу №001344 від 06.09.2019 року (а.с.13), опису № 001344 від 06.09.2019 року (а.с.14), додатку № 1 до постанови КМУ № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». 14.11.2019 року на адресу [PERSON] Державною екологічною інспекцією у Луганській області спрямовано претензію № 108/04-11-19 щодо добровільної сплати розрахованої шкоди в сумі 6460,00 гривень (а.с.11). Шкода завдана відповідачем навколишньому природному середовищу до теперішнього часу не відшкодована. Водночас, Державною екологічною інспекцією у Луганській області, станом на червень 2020 року жодних заходів, спрямованих на стягнення збитків, завданих незаконним добуванням водних біоресурсів з застосуванням заборонених засобів лову, окрім направлення претензії на адресу відповідача, не здійснено, грошові кошти в сумі 6460,00 гривень до бюджету не стягнуто. Листом від 24.04.2020 року Державна екологічна інспекція у Луганській області повідомила про те, що не зверталась до суду з позовом про стягнення шкоди у зв`язку з відсутністю фінансування та про відсутність такої можливості на теперішній час (а.с.10). Листом від 24.03.2020 № 2/2-75-110-04 Державна екологічна інспекція у Луганській області ініціювала перед Сєвєродонецькою місцевою прокуратурою застосування представницьких повноважень на захист інтересів держави (а.с.9). Військово-цивільна адміністрація м. Щастя листом від 11.06.2020 № 809/17 повідомила, що заходів, спрямованих на стягнення шкоди з [PERSON] не вживались, наміру звернутись до суду з відповідним позовом Військово-цивільна адміністрація м. Щастя не має (а.с.17). На виконання ч. 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» Сєвєродонецькою місцевою прокуратурою повідомлено Державну екологічну інспекцію у Луганській області та Військово-цивільну адміністрацію міста Щастя Новоайдарського району Луганської області про вжиття Сєвєродонецькою місцевою прокуратурою заходів представницького характеру (а.с.18-19, 20-21). Згідно п. 20 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» №17 від 10.12.2004 р. при визначенні розміру шкоди, заподіяної водним живим ресурсам, залежно від конкретних обставин справи застосовуються такси, затверджені постановами Кабінету Міністрів України. Відповідно до п. 6.2 Правил любительського і спортивного рибальства, шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року № 1209. Стаття 34 ЗУ «Про тваринний світ» передбачає, що користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу, використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати. У відповідності до ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ними збитки. Відповідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Частиною 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно ст. 20 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів", шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Відповідно до ч. 1 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», територіальним громадам належить право комунальної власності, зокрема, на природні ресурси. Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що до повноважень органів місцевого самоврядування належить здійснення контролю за додержанням природоохоронного законодавства, використанням та охороною природних ресурсів (пп. 1 п.б. ч. 1 ст. 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Згідно ст. 18-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування. Відповідно до п. 1 «Положення про Державну екологічну інспекцію України», затвердженого Постановою КМУ № 275 від 19.04.2017, державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра енергетики та захисту довкілля і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Відповідно до ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить: г) складання протоколів про адміністративні правопорушення та розгляд справ про адміністративні правопорушення, накладення адміністративних стягнень у випадках, передбачених законом; ґ) пред`являти претензії про відшкодування збитків і втрат, заподіяних державі в результаті порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища; й) вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах. Пунктом 1 розділу 1 Положення «Про державну екологічну інспекцію у Луганській області», що затверджена 28.04.2020 № 123 Наказом Державної екологічної інспекції, встановлено, що Державна екологічна інспекція у Луганській області є територіальним органом Державної екологічної інспекції України та їй підпорядковується. Повноваження інспекції поширюються на територію Луганської області. Пунктом 3 розділу 1 Положення «Про державну екологічну інспекцію у Луганській області» передбачено, що основними завданнями Інспекції є реалізація повноважень Держекоінспекції у межах Луганської області. Відповідно до пп. 7 п. 2 розділу II Положення «Про державну екологічну інспекцію у Луганській області», Держекоінспекція в межах області, відповідно до покладених на неї завдань, здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форм власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами, вимог законодавства про охорону, використання і відтворення риби та інших водних живих ресурсів щодо порядку та умов здійснення промислового, любительського, спортивного, наукового рибальства на водних об`єктах України. Відповідно до положень п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду №14 від 18.12.2009 р. «Про судове рішення у цивільній справі», при розгляді справи про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду у справі про адміністративне правопорушення, ця постанова обов`язкова для суду лише з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Тому, розглядаючи позов, який випливає зі справи про адміністративне правопорушення, вина відповідача не обговорюється, а може вирішувати питання лише про розмір відшкодування. Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановленому законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Відповідно до ст. 56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. З огляду на зазначене, на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилався заступник керівника Сєвєродонецької місцевої прокуратури Луганської області Івашко С., як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги, стягнувши з відповідача на користь держави заподіяну матеріальну шкоду у розмірі 6460,00 грн. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України судові витрати, які складаються з судового збору в розмірі 2102,00 грн, підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved