Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-27 00:00:00

Адвокат Кугутюк О.В. в інтересах [PERSON] звернувся в суд з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Просить суд ухвалити рішення, яким визначити [PERSON] додатковий строк для прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] . В обгрунтування позовних вимог посилається на те, що після смерті [PERSON] , яка є матір`ю позивачки, відкрилась спадщина на все належне їй майно. Шестимісячний строк для прийняття спадщини закінчився після введення в дію на території України карантинних обмежень відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», що стало об`єктивною, непереборною обставиною в поданні заяви до Тульчинської нотаріальної контори. Отже, позивачем пропущено строк для прийняття спадщини з поважних причин. В підготовче судове засідання позивач та її представник адвокат Кугутюк О.В. не з`явилися, хоча про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином. До суду надійшла заява представника позивача, в якій він просить розглянути справу у його відсутність та відсутність позивача, позовні вимоги підтримують у повному обсязі. Посилаючись на визнання позову відповідачем, представник позивача, просить ухвалити рішення про задоволення позову в підготовчому судовому засіданні. Представник відповідача Шпиківської селищної ради Вінницької області в підготовче судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання з проханням розглядати справу у його відсутність, проти позову заперечень не має. У відповідності до ст. 211, ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, у зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи. Відповідно до частин третьої та четвертої статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Згідно із частиною четвертою статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, приймаючи до уваги, що визнання позову відповідачем не суперечить закону, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, серії [NUMBER] , виданого Виконавчим комітетом Юрківської сільської ради Тульчинського району Вінницької області (а.с. 6). З копії повторного свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого Виконавчим комітетом Юрківської сільської ради Тульчинського району Вінницької області вбачається, що [PERSON] була матір`ю [PERSON] , [INFO] (а.с. 51). З копії свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданого Відділом ЗАГС Обухівського райвиконкому Київської області, встановлено, що [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] 24.04.1982, та змінила дошлюбне прізвище на " [PERSON] " (а.с. 8). Згідно повідомлення Тульчинської державної нотаріальної контори від 17.07.2021 №840/01-16 [PERSON] повідомлено, що видати свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті [INFO] [PERSON] їй немає можливості у зв`язку з непідтвердженням факту прийняття нею спадщини та запропоновано звернутися до суду із заявоюпро визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с.9). З довідки Тульчинської міської ради від 23.06.2021 встановлено, що померла матір позивачки [PERSON] була зареєстрована і проживала в [ADDRESS] . Після її смерті залишилося спадкове майно, а саме: земельна ділянка площею 1.3500 га, розташована на території Юрівської сільської ради. Після смерті [PERSON] спадкоємцями по закону залишилися: дочка - [PERSON] та син - [PERSON] (а.с. 10). З заяви [PERSON] від 23.06.2021, зареєстрованої старостою Юрківського старостинського округу Тульчинського району Вінницької області, встановлено, що [PERSON] відомо, що він є спадкоємцем першої черги після смерті [PERSON] . Проте спадщину після її смерті він не прийняв та на неї не претендує, претензій до того, щоб свідоцтво про право на спадщину за законом було видано на ім`я [PERSON] не має (а.с.11). Згідно копії державного акту на право власності на земельну ділянку, [PERSON] , на підставі розпорядження Тульчинської районної держадміністрації від 29.12.2008 № 1108, є власником земельної ділянки площею 1,3500 га на території Юрківської сільської ради Тульчинського району Вінницької області (а.с.12). Згідно повідомлення Тульчинської державної нотаріальної контори від 07.09.2021 №975/01-16 після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , спадкова справа не відкривалась(а.с. 40). Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга статті 1220 ЦК України). Згідно ч. 1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Згідно ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця. Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Разом з тим, частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Із роз`яснень п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 Про судову практику у справах про спадкування видно, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд повинен дослідити поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 20.09.2021 в справі № 206/3473/20 зазначив, що Постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», від 20 травня 2020 року № 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» та від 22 липня 2020 року № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з 12 березня 2020 року до 31 серпня 2020 року в Україні було запроваджено карантин. Внаслідок карантинних обмежень було зупинено рух громадського транспорту, зокрема міжобласного сполучення, обмежувалось пересування громадян та вводилось ряд інших обмежень. Листом Міністерства юстиції України від 17 березня 2020 року № 1534/19.5/32-20 «Щодо організації роботи державних нотаріальних контор та приватних нотаріусів на час дії карантину» було рекомендовано державним та приватним нотаріусам обмежити прийом громадян та вчиняти лише невідкладні нотаріальні дії. Необхідність дотримання карантинних обмежень і запобігання зараженню й поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) створили позивачу перешкоди у тому, щоб своєчасно подати до державного нотаріуса заяву про прийняття спадщини після смерті матері. При встановлених обставинах, враховуючи визнання позову відповідачем та приймаючи до уваги, що в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивач не може захистити своє право, суд вважає можливим визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини. При цьому суд вважає, що причина, з якої позивачем пропущено строк для прийняття спадщини, є поважною, так як вона на час відкриття спадщини проживала в м. Обухові Київської області, а у зв`язку із запровадженням карантину було зупинено рух громадського транспорту, обмежено пересування громадян, обмежено прийом громадян державними нотаріальними конторами, що вплинуло на пропуск позивачем шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті її матері. За таких обставин суд визнає позовні вимоги [PERSON] обґрунтованими та вважає можливим задовольнити позов. Судові витрати суд залишити за позивачем, оскільки таке бажання вона висловила в своїй заяві. На підставі наведеного та

Outcome: approved