Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-02 00:00:00

Заступника керівника Кагарлицької місцевої прокуратури звернувся до суду та просив стягнути з [PERSON] на користь Стайківської сільської ради Кагарлицького району Київської області шкоду заподіяну рибному господарству Канівського водосховища в розмірі 6069 грн. Мотивував заяву тим, що вироком Кагарлицького районного суду Київської області від 27.11.2019 (справа № 368/1248/19) у кримінальному провадженні № 12019110190000199 від 15.05.2019, [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. Вказаний вирок набрав законної сили 30.12.2019. Разом з тим, під час судового розгляду вказаного кримінального провадження цивільний позов до відповідачів про відшкодування шкоди, заподіяної рибним запасам не пред`являвся, питання про стягнення з останніх шкоди у сумі не вирішувалось. В ході судового розгляду вказаного кримінального провадження судом встановлено, що згідно Наказу Держрибагентства управління державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області №НОД-89/6 від 11 березня 2019 про заходи із забезпечення охорони водних біоресурсів у період нересту на виконання вимог Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» від 08 липня 2011 р. №3677-УІ (зі змінами), наказу Державного комітету рибного господарства України від 18 березня 1999 року №33 «Про затвердження Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25 травня 1999 р. за №326/3619 (зі змінами), наказу Державного комітету рибного господарства України від 15 лютого 1999 №19 «Про затвердження Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 квітня 1999 за №269/3562 (зі змінами), Плану заходів щодо підготовки і проведення весняно літньої нерестової заборони у 2019 році, затвердженого Головою Державного агентства рибного господарства України від 06 березня 2019 р., з урахуванням погодження Інституту рибного господарства НААН України від 06 березня 2019 р. №75-03/19, з метою забезпечення охорони та збереження у належному стані середовища існування, шляхів міграції та місць природного відтворення водних біоресурсів (нерестовищ) у рибогосподарських водних об`єктах у районі діяльності Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області встановлено, терміни заборони на лов (добування) водних біоресурсів (за винятком науково - дослідного лову, який проводиться за спеціальними дозволами під контролем органів рибоохорони) у весняно-літній період їх природного відтворення (нересту) у 2019 році на водних об`єктах у районі діяльності - з 29 березня по 6 червня (включно) у всіх річках та їх кореневих водах - з 29 березня по 17 травня ( включно) у новостворених водних об`єктах, а також у придатковій системі річок та інших водних об`єктах - з 29 березня по 26 червня ( включно). Так, 14.05.2019 року приблизно о 20 год. [PERSON] перебуваючи на березі Канівського водосховища с. Стайки Кагарлицького району Київської області, достовірно знаючи про заборону на лов (добування) водних біоресурсів (за винятком науково-дослідного лову, який проводиться за спеціальними дозволами під контролем органів рибоохорони) у весняно - літній період їх природного відтворення (нересту) у 2019 році на водних об`єктах у районі діяльності Київського рибоохоронного патруля, маючи на меті злочинний намір, з корисливою метою та прямим умислом, розуміючи протиправний характер своїх дій, з метою незаконного зайняття рибним промислом, без передбаченого законом дозволу, в порушення вимог ст. 52-1 ЗУ «Про тваринний світ» та п.3.15, «Правил любительського і спортивного рибальства» прийшов на беріг Канівського водосховища с. Стайки Кагарлицького району Київської області, заздалегідь підготувавшись, взявши з собою заборонені знаряддя лову, три сітки жилки довжиною 25 м. висотою 1,2м, вічко ЗО мм.; довжиною 40 м. висотою 1,2м, вічко 30 мм.; довжиною 32 м. висотою 1,2м, вічко ЗО мм. та затягнув їх у воду, після чого пішов до місця свого проживання. 15.05.2019 року близько 06 год. 30 хв. [PERSON] прийшов до Канівського водосховища, що розташоване в адміністративних межах с. Стайки Кагарлицького району Київської області та зняв раніше встановлені ним 3 (три) сітки з жилки у Канівському водосховищі для вилову риби, в яких була свіжовиловлена риба. Тим самим, [PERSON] за допомогою забороненого знаряддя лову, 3 (трьох) сіток з жилки, без передбаченого законом дозволу, вчинив незаконний вилов живих ресурсів риби, а саме: плитка - 1 екземпляр (85 грн. за 1 екземпляр), судак - 2 екземпляр (510 грн. за 1 екземпляр, загальна вартість за 2 екземпляри - 1020 грн.), окунь - 1 екземпляр (17 грн. за 1 екземпляр, загальна вартість за 1 екземпляр - 17 грн.), карась - 5 екземплярів (17 грн. за 1 екземпляр, загальна вартість за 5 екземплярів - 85 грн.), плоскирка - 27 екземплярів (34 грн. за 1 екземпляр, загальна вартість за 27 екземплярів - 918 грн.), краснопірка - 58 екземпляри (68 грн; за 1 екземпляр, загальна вартість за 68 екземпляри - 3944 грн.). Внаслідок незаконного вилучення водних біоресурсів з Канівського водосховища [PERSON] завдав істотну шкоду водним ресурсам держави на загальну суму 6069 грн. В судове засідання прокурор не з`явився без повідомлення причин неявки. Представник Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області в судове засідання не з`явився, надіслав заяву про розгляд справи у його відсутність. Позовні вимоги підтримують у повному обсязі. Відповідач [PERSON] , повідомлений належним чином в судове засідання не з`явився без повідомлення причин неявки. Відзив не подано. Розгляд справи проведено відповідно до ст.223 ч.3 п.1 ЦПК України за відсутності прокурора, відповідача , представника Стайківська сільська рада Кагарлицького району Київської області і згідно заяви за відсутності представника Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області. Судом встановлено що вироком Кагарлицького районного суду Київської області від 27.11.2019 (справа № 368/1248/19) у кримінальному провадженні № 12019110190000199 від 15.05.2019, [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. Вказаний вирок набрав законної сили 30.12.2019. Разом з тим, під час судового розгляду вказаного кримінального провадження цивільний позов до відповідачів про відшкодування шкоди, заподіяної рибним запасам не пред`являвся, питання про стягнення з останніх шкоди у сумі не вирішувалось. В ході судового розгляду вказаного кримінального провадження судом встановлено, що згідно Наказу Держрибагентства управління державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області №НОД-89/6 від 11 березня 2019 про заходи із забезпечення охорони водних біоресурсів у період нересту на виконання вимог Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» від 08 липня 2011 р. №3677-УІ (зі змінами), наказу Державного комітету рибного господарства України від 18 березня 1999 року №33 «Про затвердження Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25 травня 1999 р. за №326/3619 (зі змінами), наказу Державного комітету рибного господарства України від 15 лютого 1999 №19 «Про затвердження Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 квітня 1999 за №269/3562 (зі змінами), Плану заходів щодо підготовки і проведення весняно літньої нерестової заборони у 2019 році, затвердженого Головою Державного агентства рибного господарства України від 06 березня 2019 р., з урахуванням погодження Інституту рибного господарства НААН України від 06 березня 2019 р. №75-03/19, з метою забезпечення охорони та збереження у належному стані середовища існування, шляхів міграції та місць природного відтворення водних біоресурсів (нерестовищ) у рибогосподарських водних об`єктах у районі діяльності Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області встановлено, терміни заборони на лов (добування) водних біоресурсів (за винятком науково - дослідного лову, який проводиться за спеціальними дозволами під контролем органів рибоохорони) у весняно-літній період їх природного відтворення (нересту) у 2019 році на водних об`єктах у районі діяльності - з 29 березня по 6 червня (включно) у всіх річках та їх кореневих водах - з 29 березня по 17 травня ( включно) у новостворених водних об`єктах, а також у придатковій системі річок та інших водних об`єктах - з 29 березня по 26 червня ( включно). Так, 14.05.2019 року приблизно о 20 год. [PERSON] перебуваючи на березі Канівського водосховища с. Стайки Кагарлицького району Київської області, достовірно знаючи про заборону на лов (добування) водних біоресурсів (за винятком науково-дослідного лову, який проводиться за спеціальними дозволами під контролем органів рибоохорони) у весняно - літній період їх природного відтворення (нересту) у 2019 році на водних об`єктах у районі діяльності Київського рибоохоронного патруля, маючи на меті злочинний намір, з корисливою метою та прямим умислом, розуміючи протиправний характер своїх дій, з метою незаконного зайняття рибним промислом, без передбаченого законом дозволу, в порушення вимог ст. 52-1 ЗУ «Про тваринний світ» та п.3.15, «Правил любительського і спортивного рибальства» прийшов на беріг Канівського водосховища с. Стайки Кагарлицького району Київської області, заздалегідь підготувавшись, взявши з собою заборонені знаряддя лову, три сітки жилки довжиною 25 м. висотою 1,2м, вічко ЗО мм.; довжиною 40 м. висотою 1,2м, вічко 30 мм.; довжиною 32 м. висотою 1,2м, вічко ЗО мм. та затягнув їх у воду, після чого пішов до місця свого проживання. 15.05.2019 року близько 06 год. 30 хв. [PERSON] прийшов до Канівського водосховища, що розташоване в адміністративних межах с. Стайки Кагарлицького району Київської області та зняв раніше встановлені ним 3 (три) сітки з жилки у Канівському водосховищі для вилову риби, в яких була свіжовиловлена риба. Тим самим, [PERSON] за допомогою забороненого знаряддя лову, 3 (трьох) сіток з жилки, без передбаченого законом дозволу, вчинив незаконний вилов живих ресурсів риби, а саме: плитка - 1 екземпляр (85 грн. за 1 екземпляр), судак - 2 екземпляр (510 грн. за 1 екземпляр, загальна вартість за 2 екземпляри - 1020 грн.), окунь - 1 екземпляр (17 грн. за 1 екземпляр, загальна вартість за 1 екземпляр - 17 грн.), карась - 5 екземплярів (17 грн. за 1 екземпляр, загальна вартість за 5 екземплярів - 85 грн.), плоскирка - 27 екземплярів (34 грн. за 1 екземпляр, загальна вартість за 27 екземплярів - 918 грн.), краснопірка - 58 екземпляри (68 грн; за 1 екземпляр, загальна вартість за 68 екземпляри - 3944 грн.). Внаслідок незаконного вилучення водних біоресурсів з Канівського водосховища [PERSON] завдав істотну шкоду водним ресурсам держави на загальну суму 6069 грн. Згідно ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, який набрав законної сили, є обов`язковим для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок. У спорі про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу слід виходити з презумпції вини правопорушника (статті 1166, 1172 Цивільного кодексу України). Обставини, встановлені вироком Кагарлицького районного суду Київської області є встановленими та не підлягають доказуванню. Відповідно до вимог ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства України про охорону навколишнього природнього середовища тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну та кримінальну відповідальність. Відповідно до п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.12.1999 року забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів найменувань. Відповідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Згідно ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Статтею 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладена функція представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Право звернення прокурора до суду в інтересах держави передбачено також ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» та ст.56 ЦПК України. Згідно з статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Відповідно до частини 4 статті 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Згідно ст.13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Відповідно до ст.5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і не використовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. В Україні фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища здійснюється за рахунок Державного бюджету України, бюджету Автономної Республіки Крим та місцевих бюджетів, коштів підприємств, установ та організацій, фондів охорони навколишнього природного середовища, добровільних внесків та інших коштів. Несплата відповідачем визначеного в установленому законом порядку розміру шкоди, заподіяної незаконним виловом рибних ресурсів, не лише безпосередньо зачіпає майнові та економічні інтереси держави, а й вплине на недофінансувания державою природоохоронних заходів, спрямованих на забезпечення екологічної безпеки життєдіяльності людини, яка є невід`ємною умовою сталого економічного та соціального розвитку України. Згідно правової позиції Верховного суду, висловленої в ухвалі від 10.07.2018 у справі №812/1689/16, постанові від 20.09.2018 у справі №924/1237/' 7, «не здійснення захисту» виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У зв`язку з грубим порушенням відповідачем вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, що призвело до заподіяння матеріальної шкоди державі, порушено права та інтереси держави в особі Управління державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області. Відповідно до п. 4 Положення про Державне агентство рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету міністрів України №895 від 30.09.2015, Держрибагентство відповідно до покладених на нього завдань, окрім іншого, здійснює державний нагляд (контроль) у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів у виключній (морській) економічній зоні України, територіальному морі, внутрішніх водоймах України та у водах за межами юрисдикції України щодо рибальських суден, що плавають під Державним Прапором України, відповідно до міжнародних договорів України. Зважаючи на викладене, чинним законодавством визначено орган, уповноважений державою здійснювати функції контролю за використанням та охороною рибних запасів, у тому числі вживати заходи до відшкодування шкоди завданої внаслідок незаконного вилову риби, однак Управлінням державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області відповідних заходів не вжито. Пропри очевидність допущеного відповідачами правопорушення Управлінням державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області упродовж тривалого часу самостійно не вжито заходів щодо захисту інтересів держави в судовому порядку, що підтверджується інформацією Управління державного агентства водного господарства у м. Києві та Київській області. Таким чином, оскільки уповноважений орган не здійснює захист інтересів держави у спірних правовідносинах, наявні підстави для звернення прокурора до суду з таким позовом в межах своєї компетенції, передбаченої статтею 131-1 Конституції України, статтями 23, 24 Закону України «Про прокуратуру», ст.56 ЦПК України. І . Відповідно до приписів ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету Автономної Республіки Крим та відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Статтею 11 Закону України «Про Державний бюджет на 2019 рік» установлено, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України на 2020 рік у частині доходів є надходження, визначені частиною третьою статті 29 Бюджетного кодексу України, з урахуванням особливостей, визначених пунктами 17 і 43-2 розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України. Згідно з вимогами ч.З ст.29, ч.І ст.69-1 Бюджетного кодексу України, грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, сплачуються у визначеному вказаними нормами співвідношенні на рахунки спеціальних фондів Державного, обласних та місцевих бюджетів у розмірах ЗО, 20 та 50 відсотків відповідно. У главі 4 Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29.01.2013 р. № 43, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19.02.2013 за № 291/22823, передбачено, що платежі, які відповідно до Бюджетного кодексу України та Закону України про Державний бюджет України на відповідний рік розподіляються між державним та місцевими бюджетами головними управліннями Державного казначейства України за встановленими нормативами між державним бюджетом та відповідними місцевими бюджетами. Зазначені норми означають, що завдані природним ресурсам збитки сплачуються на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради в користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби у подальшому розподіляються конкретні суми коштів - до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні. Позов подано Кагарлицькою місцевою прокуратурою в інтересах Управління державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, а третьою особою визначено Стайківську сільську раду Кагарлицького району Київської області, оскільки правопорушення вчинено на її території, вказані платежі зараховуються на спеціальний рахунок сільської ради, а тому несвоєчасна сплата їх відповідачем призводить до дефіциту місцевого бюджету. А тому слід задоволити позов та стягнути з [PERSON] , [INFO] , (адреса: [ADDRESS] ), паспорт [NUMBER] , рнокпп: [NUMBER] на користь Стайківської сільської ради Кагарлицького району Київської області, (розрахунковий рахунок UA428999980314070544000010348, МФО 899998, ЄДРПОУ 37341907, отримувач: Кагар. УК/с. Стайки/24060300) шкоду заподіяну рибному господарству Канівського водосховища в розмірі 6069 грн.

Outcome: approved