Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-15 00:00:00

[PERSON] звернулася до Дунаєвецького районного суду Хмельницької області з позовом, в якому просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] . В обгрунтування позовних вимог посилається на те, що її батько - [PERSON] [INFO] помер, з яким на дату смерті позивачка проживала окремо. Заповіту за життя батько не складав, тому, після його смерті відкрилась спадщина за законом на земельну ділянку з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 0,83 га., що знаходиться на території Нестеровецької сільської ради Дунаєвецького району Хмельницької області. Вказує, що вона є єдиною спадкоємицею, яка прийняла спадщину. 29.01.2021, при зверненні до приватного нотаріуса Дунаєвецького районного нотаріального округу Бугерко Н.А., з метою оформлення спадкових прав після смерті [PERSON] , позивачка отримала постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку із закінченням шестимісячного строку для прийняття спадщини з дня смерті спадкодавця. Вказані обставини унеможливлюють реалізацію спадкових прав [PERSON] ,а тому просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька. Згідно з ухвалою суду від 18 лютого 2021 року відкрито провадження у справі за даним позовом та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження, надано відповідачу строк для подання відзиву на позов, а позивачу - відповіді на відзив. В підготовче засідання позивачка [PERSON] не з`явилася, подала заяву, в якій вимоги позову підтримала у повному обсязі та просила їх задовольнити, розгляд справи провести у її відсутності. Представник відповідача - Дунаєвецької міської ради Хмельницької області в підготовче судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, направив до суду відзив, відповідно до якого не заперечив проти задоволення позовних вимог, розгляд справи просив провести за відсутності представника відповідача. Оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі, в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно із ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду, вважає що позовні вимоги підлягають до задоволення. З матеріалів справи судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [PERSON] народилася [INFO] , в графі «батько» вказано - [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , дівоче прізвище позивачки " [PERSON] " після реєстрації шлюбу змінено на « [PERSON] ». За даними свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , [PERSON] помер [INFO] . На дату смерті [PERSON] проживав один, що підтверджується довідкою Дунаєвецької міської ради. Після його смерті відкрилась спадщина, зокрема, на земельну з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 0,83 га., що знаходиться на території Нестеровецької сільської ради Дунаєвецького району Хмельницької області, кадастровий номер 6821887100:04:003:0214, право власності якої посвідчено державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯА №956086. Таким чином, з матеріалів справи вбачається, що померлий є батьком позивачки. Між тим, у строк, встановлений законодавством, позивачка із заявою про прийняття спадщини після померлого батька до нотаріальної контори не звернулась, що стало підставою для звернення до суду з означеним позовом. Згідно постанови №34/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 29.01.2021 позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з тих підстав, що віна пропустила встановлений статтею 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини. Згідно даних Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 19.02.2021 №63624310, спадкова справи до майна померлого [PERSON] не заводилась. За змістом довідок Дунаєвецької амбулаторії загальної практики сімейної медицини №№15, 59, 116, 297, 926, 1020 вбачається, що позивачка пропустила строк для прийняття спадщини, оскільки хворіла. Вирішуючи обґрунтованість доводів позивачки щодо поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, наведених нею на підтвердження позовних вимог, судом враховується наступне. Статтею 263ЦПК України передбачено, що рішення суду повинно бути законним та обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до положень статті 1216ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до статті 1217ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. В першу чергу право спадкування за законом мають, зокрема, діти спадкодавця, згідно ст.1261 ЦК України. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, але бажає прийняти спадщину, у шестимісячний строк з часу відкриття спадщини подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно зі статтею 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому обов`язок доведення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини покладається на спадкоємця. Відповідно до частин першої та третьої статті 12ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до частин першої та другої статті 76ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до частини першої статті 81ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. На підтвердження поважності пропуску строку для прийняття спадщини після смерті батька, [PERSON] подала медичні довідки Дунаєвецької амбулаторії загальної практики сімейної медицини, з яких вбачається, що вона у період з 09.01.2005 по 10.03.2006, тобто, протягом шести місяців після смерті батька, періодично знаходилась на амбулаторному лікуванні. Вказані обставини свідчать про наявність підстав для задоволення позову, адже пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, що потягло за собою пропуск строку для прийняття спадщини. Аналогічний висновок викладено і в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду по справі N 315/714/19 від 23 листопада 2020 року. Таким чином, враховуючи, що після смерті [PERSON] спадкоємицею за законом першої черги є [PERSON] , інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивачка пропустила строк для прийняття спадщини у зв`язку з хворобою, відповідач проти задоволення позову не заперечує, а тому пропущений строк для прийняття спадщини позивачкою суд визнає поважним.

Outcome: approved