Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-24 00:00:00

[PERSON]\~звернулась \~до суду\~з позовом\~до [PERSON],\~[PERSON],\~[PERSON],\~[PERSON], [PERSON], третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу [PERSON]О, КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради, про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири № 74 розташованої у будинку № 6/7 по вул. Зерновій у м. Харкові, визнання права власності в порядку спадкування та витребування спірної квартири з чужого незаконного володіння. З урахуванням уточнених позовних вимог [PERSON] зазначає, що вона є дочкою [PERSON] та онукою [PERSON]. 02.02.2011 року її дідусь [PERSON] - помер. 09.06.2011 року батько позивача [PERSON] у встановлений законом шестимісячний строк звернувся до Восьмої харківської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, на підставі якої було заведено спадкову справу. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина до складу якої, зокрема, входить квартира №74 розташована у будинку 6/7 по вулиці Зерновій в місті Харкові. Під час оформлення своїх спадкових справ батько позивача дізнався, що вказана вище квартира не належить [PERSON], оскільки була відчужена на підставі договору купівлі-продажу, укладеного між продавцем [PERSON], який діяв на підставі довіреності, посвідченої приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON] від 17.11.2010 року за реєстровим номером 1544, та покупцем [PERSON] Договір купівлі-продажу спірної кварти посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON] 22.02.2011 року. Позивач зазначає, що квартира була відчужена на підставі договору купівлі-продажу вже після смерті довірителя (через 20 днів), а повірений достеменно знав про смерть свого довірителя, таким чином [PERSON] не мав права укладати договір купівлі-продажу квартири, оскільки його повноваження як представника припинилися у день смерті [PERSON], чиї інтереси він представляв. На підставі положень ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України, нотаріально посвідчений договір купівлі-продажу спірної квартири від 22.02.2011 року, укладений між [PERSON], який діяв від імені [PERSON], та [PERSON], а також укладені в подальшому нотаріально посвідчені договори купівлі-продажу двокімнатної квартири №74 розташованої у будинку 6/7 по вулиці Зерновій є недійсними. Позивач зазначає,\~що між\~відповідачами [PERSON]\~та [PERSON]\~існував факт\~зловмисної домовленості,\~у звязку\~з тим,\~що [PERSON]\~не повернув\~видану [PERSON]\~довіреність після\~його смерті,\~а скористався\~нею для\~продажу квартири\~на невигідних\~для довірителя\~(його\~спадкоємця)\~умовах; на момент\~укладення договору\~купівлі-продажу\~від 22.02.2011\~року у\~[PERSON]\~не було\~повноважень на\~продаж спірної\~[PERSON]\~та [PERSON]\~достовірно знали\~дійсну вартість\~квартири,\~що була\~предметом договору,\~проте,\~вступивши в\~зловмисну змову,\~навмисно занизили\~її вартість\~при вчиненні\~зазначеного правочину\~з метою\~наступного продажу\~спірної квартири\~третій особі\~за реальну\~вартість,\~отримані за\~договором грошові\~кошти та\~сам договір\~від 22.02.2011\~року [PERSON]\~не передав єдиному\~спадкоємцю [PERSON],\~а приховав\~факт продажу\~квартири. Перераховані обставини свідчать про зловмисну домовленість [PERSON], як представника [PERSON], з [PERSON] Враховуючи вказане спадкоємцю [PERSON] - [PERSON] було завдано значні матеріальні збитки в розмірі дійсної вартості квартири. На цей час спірна квартира знаходиться у володінні [PERSON]. [PERSON] був єдиним хто прийняв спадщину після смерті свого батька, а [PERSON] є єдиним спадкоємцем, яка прийняла спадщину після смерті свого батька, померлого 07.01.2016 року, позивач є єдиною особою до якої перейшло право на спадкування всього майна, що належало [PERSON], спадщину після смерті якого прийняв, але не оформив [PERSON] На підставі вищезазначеного позивач [PERSON] просить суд визнати недійсним договір від 22.02.2011 року купівлі-продажу двокімнатної квартири № 74 розташованої у будинку 6/7 по вулиці Зерновій у місті Харкові, укладений між [PERSON], який діяв від імені [PERSON], та [PERSON] посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON] за реєстровим номером 197, витребувати спірну квартиру з чужого незаконного володіння [PERSON] на її користь, скасувати державну реєстрацію права власності за [PERSON] на квартиру № 74 розташованої у будинку 6/7 по вулиці Зерновій у місті Харкові та визнати за позивачем право власності на квартиру № 74 розташованої у будинку 6/7 по вулиці Зерновій у м. Харкові в порядку спадкування за законом після смерті батька [PERSON] який спадщину після [PERSON] прийняв, але не оформив. Ухвалою суду від 25.05.2017 року витребувано у приватного нотаріуса ХМНО [PERSON] належним чином завірену копію довіреності № 1544 виданої [PERSON] 17.11.2010 року; належним чином завірену копію нотаріальної справи, заведеної при укладенні договору купівлі-продажу квартири [ADDRESS], посвідчений приватним нотаріусом ХМНО [PERSON] 22.02.2011 року за реєстровим номером 197, належним чином завірені копії нотаріальної справи заведеної при укладенні договору купівлі-продажу квартири [ADDRESS], посвідчений приватним нотарісом ХМНО [PERSON] 03.03.2011 року за реєстровим номером 365. Витребувано у приватного нотаріуса ХМНО [PERSON] належним чином завірену копію нотаріальної справи, заведеної при укладенні договору купівлі-продажу квартири [ADDRESS], посвідчений приватним нотарісом ХМНО [PERSON] 17.04.2015 року за реєстровим номером 1318. Витребувано з Восьмої Харківської державної нотаріальної контори належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи № 429/2011 заведеної після смерті [PERSON], який помер 02.02.2011 року. витребувано з Шостої Харківської державної нотаріальної контори належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи № 294/2016 заведеної після смерті [PERSON], який помер 07.01.2016 року. Ухвалою суду від 05.02.2018 року провадження у справі зупинено. Ухвалою суду від 07.02.2018 року провадження у справі поновлено. Ухвалою суду від 20.09.2018 року розпочато розгляд справи за правилами загального позовного провадження зі стадії підготовчого судового засідання, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 03.12.2018 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою суду від 27.06.2018 року заяву представника позивача [PERSON] - [PERSON] про забезпечення позову повернуто заявнику. Ухвалою суду від 12.07.2018 року заяву представника позивача [PERSON] - [PERSON] про забезпечення позову задоволено частково. Заборонено відчуження квартир 74 розташованої в будинку 6/7 по вул. Зерновій в м. Харкові яка зареєстрована за [PERSON] У судовому засіданні представники позивача вимоги підтримали, просили їх задовольнити. Представник відповідача [PERSON] - [PERSON], [PERSON], проти задоволення позову заперечували Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу [PERSON], в судове засідання не зявилась, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, проти позову заперечувала. Представник КП\~«Харківське міське\~бюро технічної\~інвентаризації» Харківської\~міської ради в судове засідання не зявився, належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду, причини неявки суду не повідомив. Розглянувши матеріали справи, дослідивши надані докази в їх сукупності, вислухавши пояснення сторін та їх представників, суд прийшов до наступного. Матеріалами справи встановлено, що спірною є двокімнатна квартира № 74 розташована у будинку 6/7 по вулиці Зерновій у місті Харкові. Згідно витягу № 28992773 про державну реєстрацію прав, виданого КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» від 14.02.2011 року, квартира 74 розташована у будинку 6/7 по вулиці Зерновій у м. Харкові належить на праві приватної власності [PERSON] (частка 1/1). Як вбачається з довіреності від 17.11.2010 року посвідченою приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON] за реєстровим № 1544, [PERSON] уповноважив [PERSON] представляти його інтереси, зокрема в бюро технічної інвентаризації, нотаріальній конторі з питання продажу або обміну належної йому квартири № 74 розташованої в будинку № 6/7 по вулиці Зерновій в місті Харкові. Строк дії довіреності складає 6 місяців, довіреність була дійсна до 17.05.2011 року. ( т.2, а.с. 6) [PERSON] [INFO] помер 02.02.2011 року, про що свідчить витяг з актового запису про смерть № 1724 від 04.02.2011 року, який зроблений Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції (т. 1, а.с.10) З свідоцтва про народження серії 1-НО № 401826 вбачається, що батьком [PERSON], [INFO] є [PERSON], матірю є [PERSON], (т. 1, а.с.9) [PERSON] помер 07.01.2016 року, про що свідчить свідоцтво про смерть серії І-ВЛ № 551811 (т. 1, а.с.120) Донькою [PERSON] є [PERSON], про що свідчить свідоцтво про народження серії І-ВЛ № 056699 (т. 1, а.с.121) З витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 27182383 від 09.06.2011 року вбачається, що [PERSON] є спадкодавцем, спадкова справа № 429/2011, номер у спадковому реєстрі 51269181 (т. 1, а.с.120) У заяві від 09.06.2011 року посвідченої державним нотаріусом Восьмої Харківського державної нотаріальної контори [PERSON] за реєстровим № 4-502 зазначено що [PERSON] приймає спадщину після померлого батька [PERSON]. У заяві від 17.05.2016 року посвідченої приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON] за реєстровим № 1940 зазначено що [PERSON] приймає спадщину після померлого батька [PERSON]. З договору купівлі продажу квартири від 22.02.2011 року, посвідченим приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON] за реєстровим № 197 вбачається, що [PERSON], який діяв від імені [PERSON] на підставі довіреності посвідченої приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON] 17.11.2010 року за реєстровим № 1544 як продавець з однієї сторони та [PERSON] як покупець з іншої сторони домовились про те, що продавець передав, а покупець прийняв у особисту приватну власність квартиру № 74 розташовану в будинку 6/7 по вулиці Зерновій в м. Харкові. З договору купівлі продажу квартири від 30.03.2011 року, посвідченим приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON] за реєстровим № 355 вбачається, що [PERSON] з однієї сторони як продавець та [PERSON] з другої сторони як покупець домовились про те, що продавець передав, а покупець прийняв у особисту приватну власність квартиру № 74 розташовану в будинку 6/7 по вулиці Зерновій в м. Харкові. З договору купівлі-продажу квартири від 17.04.2015 року, посвідченим приватним нотаріусом [PERSON] за реєстровим № 1318, вбачається, що [PERSON] з однієї сторони як продавець та [PERSON] з другої сторони як покупець домовились про те, що продавець передав, а покупець прийняв у власність квартиру № 74 розташовану в будинку 6/7 по вулиці Зернова в м. Харкові. Щодо визнання договору купівлі продажу спірної квартири недійсним. Відповідно до ч.1 ст. 202 ЦК України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обовязків. Згідно з ч.1 ст. 203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити ЦК України, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства. Відповідно до ст. 25 ЦК України, цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті. \~ \~Відповідно до\~статті 30\~ЦК України,\~цивільну дієздатність\~має фізична\~особа,\~яка усвідомлює\~значення своїх\~дій та\~може керувати\~ними. Цивільною\~дієздатністю фізичної\~особи є\~її здатність\~своїми діями\~набувати для\~себе цивільних\~прав і\~самостійно їх\~здійснювати,\~а також\~здатність своїми\~діями створювати\~для себе\~цивільні обов'язки,\~самостійно їх\~виконувати та\~нести відповідальність\~у разі\~їх невиконання. Обсяг цивільної дієздатності фізичної особи встановлюється цим Кодексом і може бути обмежений виключно у випадках і в порядку, встановлених законом. Згідно з п.11 ч.1 ст. 346 ЦК України, право власності припиняється, зокрема, у разі смерті власника. На день укладання договору купівлі-продажу квартири від 22.02.2011 року [PERSON] у розумінні ст. 25, 30 ЦК України не мав ні цивільної правоздатності, ні цивільної дієздатності оскільки помер 02.02.2011 року. Також [PERSON] втратив право власності на квартиру у звязку зі смертю. Відповідно до ч. 1\~ст. 237 Цивільного кодексу України\~представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобовязана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. У ч. 3\~ст.\~244\~Цивільного кодексу\~України зазначено, що \~довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Відповідно до п.6 ч. 1\~ст. 248 Цивільного кодексу України\~представництво за довіреністю припиняється у разі смерті особи, яка видала довіреність, оголошення її померлою, визнання її недієздатною або безвісно відсутньою, обмеження її цивільної дієздатності. Відповідно до ч. 1\~ст. 215 Цивільного кодексу України\~підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1-3, 5 та 6\~ст. 203 цього кодексу. Так у відповідності до ч. 2\~ст. 203 Цивільного кодексу України, особа, яка вчиняє правочин повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. \~ У Відповідності до розяснень, які містяться в п.п. 7, 8\~постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» № 9 від 06.11.2009 року\~правочин може бути визнаний недійсним лише з підстав, визначених законом, та із застосуванням наслідків недійсності, передбачених законом. Відповідно до частини першої\~статті 215 ЦК\~підставою недійсності правочину є недодержання стороною (сторонами) вимог, які встановлені\~статтею 203 ЦК, саме на момент вчинення правочину. Таким чином, з огляду на вищенаведене, суд прийшов до висновку, що довіреність надана [PERSON] на\~уповноваження [PERSON]\~посвідчена приватним\~нотаріусом Харківського\~міського нотаріального\~округу \~[PERSON],\~за реєстровим\~№ 1544 щодо представлення інтересів довірителя, зокрема в бюро технічної інвентаризації, нотаріальній конторі з питання продажу або обміну належної йому квартири № 74 розташованої в будинку № 6/7 по вулиці Зерновій в місті Харкові, є такою, що припинена 02.02.2011 року у звязку зі смертю довірителя [PERSON] З огляду на неведене повірений [PERSON] не мав повноважень на вчинення договору купівлі-продажу від 22.02.2011 року, а тому договір купівлі-продажу квартири від 22.02.2011\~року,\~ посвідчений\~приватним нотаріусом\~Харківського міського\~нотаріального округу\~[PERSON]\~за реєстровим\~№ 197\~який укладений\~між [PERSON]\~ та\~[PERSON] підлягає визнанню - недійсним. Частина 1,2 статті 216 ЦК України\~передбачає загальні наслідки недійсності правочину, відповідно до яких недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов'язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов'язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування. У \~ст. 236 ЦК України\~зазначено, що правочин є недійсним з моменту його вчинення та не породжує тих юридичних наслідків, задля яких укладався, у тому числі не породжує переходу права власності до набувача. Згідно із ч. 1\~ст. 388 ЦК України, якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно було: загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Оскільки добросовісне набуття в розумінні\~ст. 388 ЦК України\~можливе лише тоді, коли майно придбано не безпосередньо у власника, а в особи, яка не мала права відчужувати це майно, наслідком угоди, укладеної з таким порушенням, є повернення майна з незаконного володіння. Це стосується не лише випадків, коли укладено один договір із порушенням закону, а й випадків, коли спірне майно відчужено на підставі наступних договорів. (п. 26 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 07.02.2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав»)\~ Також згідно вимог п.26 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 07.02.2014 року "Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав" відповідно до положень частини першої\~статті 388 ЦК\~власник має право витребувати своє майно із чужого незаконного володіння незалежно від заперечення відповідача про те, що він є добросовісним набувачем, якщо доведе факт вибуття майна з його володіння чи володіння особи, якій він передав майно, не з їхньої волі. У зобов'язальних відносинах захист прав особи, яка вважає себе власником майна, можливий лише шляхом задоволення віндикаційного позову, якщо є підстави, передбачені\~ст. 388 ЦК України, які дають право витребувати майно у добросовісного набувача. У разі, якщо особа, яка вважає себе власником майна, не може належним чином реалізувати свої правомочності у зв'язку з наявністю щодо цього права сумнівів або претензій з боку третіх осіб, то відповідно до\~ст. 392 ЦК України\~права такої особи підлягають захисту шляхом пред'явлення позову про визнання права власності на належне цій особі майно. Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом України у постанові № 6-107 цс 12 від 7 листопада 2012 року, № 6-348 цс 15 від 10 червня 2015 року, № 6-67 цс 15 від 13 травня 2015 року. Враховуючи, що судом визнано договір купівлі-продажу спірної квартири від 22.02.2011 року недійсним, враховуючи, що спірна квартира вибула з володіння [PERSON] не з його волі, оскільки останній на час укладення правочину помер, а повірений [PERSON] -[PERSON] не мав повноважень для укладення правочину, суд вважає позовні вимоги в частині витребування майна з чужого незаконного володіння [PERSON] на користь позивача обґрунтованими, та такими що знайшли своє підтвердження у судовому засіданні. Відповідно до\~ст.1261\~ЦК України,\~у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Позивач як донька померлого [PERSON] є спадкоємцем за законом першої черги. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] бажає прийняти спадкове майно, яке входить до складу спадщини. Будь-які інші особи спадщину не приймали. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, які належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті. Відповідно до ч.1 ст. 1220 Цивільного кодексу України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. [PERSON] є єдиним спадкоємцем хто прийняв спадщину після смерті свого батька [PERSON], а [PERSON], є єдиною, яка прийняла спадщину після смерті свого батька [PERSON], а отже позивачка є спадкоємицею всього майна, що належало її діду - [PERSON] Враховуючи викладене, суд вважає позовні вимоги про визнання за [PERSON] права власності на квартиру № 74 розташованої у будинку 6/7 по вулиці Зерновій у м. Харкові в порядку спадкування за законом такими що підлягають задоволенню На підставі вищезазначеного, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: approved