Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-25 00:00:00

Акціонерне товариство «ДТЕК Одеські Електромережі» звернулося до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення вартості необлікованої електричної енергії. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначає, що відповідач є споживачем послуг АТ «Одесаобленерго», яке змінило найменування на Акціонерне товариство «ДТЕК Одеські Електромережі», за адресою: м. Одеса, вул. Розкидайлівська, 59, та використовує електричну енергію для власних потреб, відповідно до відкритого осбового рахунку № [NUMBER] . Уповноваженими представниками АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» при проведенні перевірки на предмет дотримання відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, надалі ПРРЕЕ, за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення, а саме згідно змісту акту: «Самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано від ввідного кабелю приховано до електропроводки (розетки), виявити при контрольному огляді неможливо. Електроенергія споживається, приладом обліку не враховується». Наведені вище обставини стали підставою для звернення до суду із даним позовом. Ухвалою суду від 28 квітня 2021 року відкрито провадження по справі у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін з призначенням судового засідання на 26 липня 2021 року. У судове засідання 26 липня 2021 року з`явився представник позивача, відповідач не з`явився, про дату, місце і час розгляду справи сповіщався належним чином. Про причини неявки суд не повідомляли. Судове засідання відкладено на 26 жовтня 2021 року. З 30 серпня 2021 року по 20 вересня 2021 року суддя Свячена Ю.Б. знаходилася у відпустці. У судове засідання 26 жовтня 2021 року сторони не з`явились, про дату, місце і час судового засідання повідомлялись. Від представника позивача АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» до суду надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності позивача, зазначивши, що проти ухвалення у справі заочного рішення не заперечує. Відповідач про причини неявки суд не повідомив. Відповідач у судові засідання 26 липня 2021 року та 26 жовтня 2021 року не з`явився, сповіщався належним чином за адресою згідно даних отриманих судом з Відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Одеській області. До суду повернувся конверт з судовою повісткою на 26 липня 2021 року з відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання». Також відповідач сповіщався через оголошення на офіційному веб-порталі "Судова влада України". Виходячи з правової позиції Верховного Суду від 01 квітня 2021 року по адміністративній справі № 826/20408/14 (провадження № К/9901/16143/20), врученою судова повістка вважається в день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування. Такий підхід підтверджується чіткою та послідовною судовою практикою, закрема постановою Верховного Суду від 27 лютого 2020 року у справі № 814/1469/17, постановами Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2019 року у справі № 906/142/18, від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17. Відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Згідно до п. п. 6, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. Ухвала суду про відкриття провадження у даній справі розмішена в Єдиному державному реєстрі судових рішень та на електронному сайті Приморського районного суду м. Одеси, тобто ухвала суду є доступною для ознайомлення та загальновідомою. Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд, у зв`язку з неявкою відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, та неповідомленням про поважність причин такої неявки в судове засідання, ненаданням відповідачем відзиву на позов, відсутністю заперечень з боку позивача, ухвалив слухати справу у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів у заочному порядку. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Дослідивши матеріали цивільної справи у їх сукупності, прийнявши до уваги докази, наявні у матеріалах справи, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до п. 11 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» плата за абонентське обслуговування - платіж, який споживач сплачує виконавцю комунальної послуги за індивідуальним договором про надання комунальних послуг у багатоквартирному будинку (крім послуг з постачання та розподілу природного газу і з постачання та розподілу електричної енергії) для відшкодування витрат виконавця, пов`язаних з укладенням договору про надання комунальної послуги, здійсненням розподілу обсягу спожитих послуг між споживачами та стягненням плати за спожиті комунальні послуги, а у випадках, визначених цим Законом, також і витрати на обслуговування приладів -розподілювачів теплової енергії та/або вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги у квартирах (приміщеннях) багатоквартирного будинку. Відповідно до пункту 42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357, побутовий споживач електричної енергії зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об`єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил та інші. При цьому користування електричною енергією - є споживання електричної енергії з дотриманням споживачем визначених відповідними договорами умов підключення електроустановок споживача до електричних мереж у точці приєднання, умов оплати купованої електричної енергії. Пунктом 19 правил передбачено, що розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючим тарифами (цінами) для населення на підставі фактичних показань приладів обліку. Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», п. 19, п. 20, п. 42 Правил користування електричною енергією передбачено, що поставлена/отримана електрична енергія повинна оплачуватися щомісячно на підставі показань приладу обліку та в повному обсязі. Судом встановлено, що між АТ «ДТЕК Одеські Електромережі», як постачальником електричної енергії, та [PERSON] , як споживачем, наявні договірні правовідносини щодо постачання електричної енергії за адресою: [ADDRESS] , з огляду на фактичне споживання відповідачем електроенергії за вказаною адресою та відкритим особовим рахунком № [NUMBER] . Відповідач [PERSON] проживає у будинку за адресою: [ADDRESS] , та користується електричною енергією для власних потреб. \~ \~ \~ \~На підставі виданого розпорядження про проведення перевірки 31.08.2020 року уповноваженими представниками АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» здійснювалася планова перевірка на предмет дотримання відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, надалі ПРРЕЕ, за адресою: [ADDRESS] . В ході перевірки було виявлено порушення ПРРЕЕ. Відповідно до вимог п.8.2.5 ПРРЕЕ за результатом виявленого порушення, а саме згідно змісту акту:« Самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано від ввідного кабелю приховано до електропроводки (розетки), виявити при контрольному огляді неможливо. Електроенергія споживається, приладом обліку не враховується», у присутності споживача [PERSON] складено Акт про порушення №8000141 від 31.08.2020 р., який містить підписи двох представників АТ «ДТЕК Одеські Електромережі», відповідач від підпису акту відмовився. Правом внести до акту свої зауваження відповідач не скористався. Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). Відповідно до п. 11 Акта про порушення відповідачу було повідомлено щодо проведення комісії з розгляду актів 10 вересня 2020 року. Судом встановлено, що дії представників АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» щодо проведення перевірки відповідачів на предмет дотримання ПРРЕЕ та складання акту про порушення №8000141 від 31.08.2020 р. є законними та обґрунтованими. Акт про порушення складений відповідно до вимог п.8.2.5 ПРРЕЕ та підтверджує встановлений АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» факт самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів та електропроводки до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку. 06.10.2020 р. комісія з розгляду актів про порушення АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» розглянула Акт№8000141 від 31.08.2020р. за відсутності відповідача та прийняла рішення (протокол №162 від 06.10.2020р.) провести розрахунок обсягу та вартості не облікованої електроенергії внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ розрахунковим шляхом у відповідності до положень п. 8.4 ПРРЕЕ. Відповідно до п. 8.4.7, 8.4.8 ПРРЕЕ розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за кількістю днів якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, або установив пристрій, що занижує покази лічильника електричної енергії (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо), - з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Розрахунок здійснено за 366 днів з 31.08.2019р. по 31.08.2020р. З урахуванням п.п.8.4.2.7, 8.4.7-8.4.10 ПРРЕЕ розрахунок вартості необлікованої електричної енергії склав 5 940, 35 грн. Судом встановлено, що дії комісії АТ «ДТЕК Одеські Електромережі» з розгляду Акта про порушення №8000141 від 31.08.2020р. та проведення на підставі акта розрахунку виконані відповідно до законодавства. Згідно п.8.2.7 ПРРЕЕ отриманий рахунок за недовраховану електроенергію повинен бути сплачений споживачем на протязі 30 календарних днів з моменту отримання рахунку. Копія протоколу №162 від 06.10.2020 р. та рахунок за не обліковану електричну енергію направлені відповідачу поштою 19.02.2021р., що підтверджується супровідним листом та доказами поштового відправлення. Однак, вище вказаний рахунок у встановлений термін відповідачем сплачено не було. Відомості, що відповідач звертався із заявою про складання графіка погашення заборгованості або відстрочення терміну оплати в матеріалах справи відсутні. У відповідності до ст. 253 ЦК України, перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок, а саме з моменту складання протоколів засідання комісії по актам. Таким чином, вартість електричної енергії, яка нарахована відповідно до акту про порушення Правил - це вартість обсягу електричної енергії спожитої споживачем, але неврахованої розрахунковим засобом обліку або врахований не правильно і є безпосередньо вартістю товару - електроенергії, яка відповідно до положень Податкового кодексу України обліковується податком на додану вартість, як здійснення операції з продажу товару та у відповідності до пункту 23 Правил зараховується виключно на поточний рахунок зі спеціальним режимом використання. Разом з тим, відповідно до загальних умов виконання зобов`язання, установлених статтею 526 ЦК України, зобов`язання повинне виконуватись належним чином згідно з умовами договору та вимогами цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Недотримання таких вимог призводить до порушення зобов`язань. Згідно із частиною першою статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. За змістом частини першої статті 901, частини першої статті 903 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором. Зобов`язання боржника сплатити певну грошову суму на користь кредитора відповідно до цивільно-правового договору або з інших підстав, визначених законом, є грошовим зобов`язанням. Отже, правовідношення, в якому замовник зобов`язаний оплатити надану послугу в грошовому еквіваленті, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати, тобто в якому передбачено передачу грошей як предмета договору або сплату їх як ціни договору, є грошовим зобов`язанням. З огляду на викладене слід дійти висновку про те, що правовідносини, які склалися між сторонами, є грошовим зобов`язанням, у якому, серед інших прав та обов`язків сторін, на боржника покладено певний цивільно-правовий обов`язок з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, якому відповідає право вимоги кредитора (частина перша статті 509 ЦК України) - вимагати сплати грошей за надані послуги. Отже, з огляду на юридичну природу правовідносин сторін як грошових зобов`язань на них поширюється дія частини другої статті 625 ЦК України як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання. Також позивач просить суд стягнути суму сплаченого судового збору в розмірі 2270,00 грн. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі відмови в позові - на позивача. Оскільки позовні вимоги суд задовольняє повністю, також вважає за можливе стягнути суму судового збору з відповідача у повному обсязі. У рішенні суду повно відображені обставини, які мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки, які є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні. Суд, виконавши всі вимоги цивільно-процесуального законодавства і всебічно перевіривши обставини, вирішив справу у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин. Таким чином, з урахуванням тієї обставини, що відповідачем не були виконані зобов`язання по поверненню коштів, суд вважає, що позов є законним та обґрунтованим, у зв`язку з чим підлягає задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved