Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-03 00:00:00

[PERSON] пред`явив до суду позов шляхом подання позовної заяви до [PERSON] , [PERSON] , третя особа - Будянська селищна рада Харківського району Харківської області, яким просить визнати за ним право власності в порядку спадкування за законом на житловий будинок, господарські будівлі та споруди, розташовані за адресою: [ADDRESS] , які належать [PERSON] , померлій [INFO] . В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що [INFO] помер його батько - [PERSON] , який проживав за адресою: [ADDRESS] . Позивач, його мати та брат, які є відповідачами по справі: [PERSON] та [PERSON] , звернулись до Першої Харківської державної нотаріальної контори для оформлення своїх спадкових прав після смерті померлого [PERSON] на житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] , який на підставі договору дарування, посвідченого нотаріусом Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області Пилипенко Т.Г. за реєстром №414, належить на праві власності матері померлого [PERSON] - [PERSON] , померлій [INFO] . Постановою нотаріуса Першої держаної нотаріальної контори про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20 квітня 2017 року відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого [PERSON] у зв`язку з відсутністю документів, які б стверджували, що [PERSON] прийняв спадщину після матері [PERSON] , померлої [INFO] . За архівними матеріалами КП «ХРБТІ» станом на 31 грудня 2012 року право власності на житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами в [ADDRESS] було зареєстровано в цілому за [PERSON] на підставі договору дарування, посвідченого 31 січня 1974 року Першою держнотконторою Харківського району Харківської області за реєстром №414, зареєстрованого 16 квітня 1974 року Харківським міжміським бюро технічної інвентаризації в реєстровій книзі №1 за реєстром №117. Згідно матеріалів інвентаризації справи на нерухоме майно, дублікати правовстановлюючих документів в БТІ не реєструвалися. На земельній ділянці станом на 05 грудня 2017 року розташовано: житловий будинок літ. «А-1», дерев`яний, обкладений цеглою, загальною площею 68,10 кв.м., житловою площею 35,90 кв.м., та господарські будівлі і споруди: сараї літ. «Б», «В», літня кухня літ. «Д», погріб літ «Е», вбиральня літ. «Г», огорожа №1-3, водопровід літ. «К», вигрібна яма літ. «К1». Самочинно зведені будівлі та самочинне переобладнання в житловому будинку за вказаною адресою відсутні. Відомості про наявність в матеріалах інвентаризаційної справи постанов про арешт майна або заборону його відчуження відсутні. Після смерті [PERSON] спадщину у вигляді спірного будинку фактично прийняв батько позивача [PERSON] , він фактично вступив в управління та володіння спадковим майном, з 08 серпня 1995 року по 07 серпня 2012 року володів та користувався спірним будинком, сплачував рахунки за користуванням газом та електричкою енергією, у зв`язку з чим останній не звертався до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Також позивач зазначає, що після смерті батька [PERSON] , з 07 серпня 2012 року і по теперішній час він володіє та користується спірним будинком та присадибною ділянкою, розміром 0,10 га, на якій він розташований, сплачує рахунки за користування електричною енергією та земельний податок. Отже, спірний будинок був власністю бабусі позивача [PERSON] , після смерті останньої спадщину фактично прийняв батько позивача [PERSON] , який за життя не встиг зареєструвати право власності та помер. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 25 жовтня 2018 року вищевказану позовну заяву було залишено без руху, позивачу наданий строк для усунення недоліків - 10 днів з дня вручення копії ухвали. В установлені законом строки позивач усунув зазначені в ухвалі суду недоліки. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 22 грудня 2018 року провадження по справі відкрито в порядку загального позовного провадження, справа призначена до розгляду в підготовчому засіданні. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 05 квітня 2019 року клопотання позивача [PERSON] про витребування доказів задоволено частково, витребувано з Першої Харківського району державної нотаріальної контори відомості щодо звернення з заявами про прийняття або про відмову від прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , яка мешкала за адресою: [ADDRESS] , а також про складання [PERSON] заповітів, на чию користь, і чи має заповіт чинність на даний час. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 03 червня 2019 року клопотання позивача [PERSON] про витребування доказів задоволено, витребувано з Першої Харківської міської державної нотаріальної контори, відомості щодо звернення з заявами про прийняття або про відмову від прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , який мешкав за адресою: [ADDRESS] , а також про складання [PERSON] заповітів, на чию користь, і чи має заповіт чинність на даний час. За наслідками повторного автоматичного розподілу справ автоматизованої системи документообігу, який було здійснено згідно Розпорядження керівника апарату Харківського районного суду Харківської області Мазур О.О. №01-02/92 від 16 жовтня 2019 року у зв`язку з розглядом Вищою радою правосуддя 19 вересня 2019 року заяви про звільнення судді Харківського районного суду Харківської області [PERSON] у відставку та відповідно до наказу голови Харківського районного суду Харківської області від 23 вересня 2019 року №05-05/119 «Про відрахування судді Харківського районного суду Харківської області Токарєвої Н.М.», зазначена справа була передана в провадження судді Харківського районного суду Харківської області Бобко Т.В. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 18 жовтня 2019 року вказану цивільну справу прийнято до провадження судді Харківського районного суду Харківської області Бобко Т.В.. та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження, призначено проведення підготовчого засідання. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 09 грудня 2019 року підготовче провадження у цивільній справі закрито, справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Позивач у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій він позовні вимоги визнає у повному обсязі, претензій майнового характеру до свого брата [PERSON] не має. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій вона позовні вимоги визнає у повному обсязі, претензій майнового характеру до свого сина [PERSON] не має. Представник третьої особи Будянської селищної ради Харківського району Харківської області у судове засідання не з`явився, суду надана заява за підписом селищного голови Біліченко В.В., в якій він просить справу розглядати за відсутності їх представника. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. [PERSON] на підставі договору дарування, посвідченого 31 січня 1974 року нотаріусом Першої державної нотаріальної контори Харківського району Пилипенко Т.Г. за реєстром №414, зареєстрованого Харківським міжміським бюро технічної інвентаризації 16 квітня 1974 року за реєстровим №117, на праві власності належить будинок та надвірні будівлі, розташовані за адресою: [ADDRESS] Згідно листа КП «Харківського районного бюро технічної інвентаризації» №389 від 14 грудня 2017 року за архівними матеріалами КП «ХРБТІ» станом на 31 грудня 2012 року право власності на житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами в [ADDRESS] було зареєстровано в цілому за [PERSON] на підставі договору дарування, посвідченого 31 січня 1974 року Першою держнотконторою Харківського району Харківської області за р№414, зареєстрованого 16 квітня 1974 року Харківським міжміським бюро технічної інвентаризації в реєстровій книзі №1 за реєстром №117. Згідно матеріалів інвентаризації справи на нерухоме майно, дублікати правовстановлюючих документів в БТІ не реєструвалися. На земельній ділянці станом на 05 грудня 2017 року розташовано: житловий будинок літ. «А-1», дерев`яний, обкладений цеглою, загальною площею 68,10 кв.м., житловою площею 35,90 кв.м., та господарські будівлі і споруди: сараї літ. «Б», «В», літня кухня літ. «Д», погріб літ «Е», вбиральня літ. «Г», огорожа №1-3, водопровід літ. «К», вигрібна яма літ. «К1». Самочинно зведені будівлі та самочинне переобладнання в житловому будинку за вказаною адресою відсутні. Відомості про наявність в матеріалах інвентаризаційної справи постанов про арешт майна або заборону його відчуження відсутні. Рішенням ІV сесії VІІ скликання Будянської селищної ради Харківського району Харківської області «Про перейменування вулиць, провулків, в`їздів, та інших об`єктів топоніміки на території населених пунктів Будянської селищної ради» від 25 лютого 2016 року вулиця [INFO] була перейменована на вулицю [INFO] . Згідно дублікату свідоцтва про одруження серії [NUMBER] , виданого 06 грудня 1973 року Будянською селищною радою, актовий запис №25-38, 12 грудня 1945 року [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] (під час державної реєстрації шлюбу змінила прізвище на « [PERSON] »). Від шлюбу [PERSON] та [PERSON] , [INFO] народився [PERSON] (свідоцтво про народження серії [NUMBER] , видане 14 травня 1951 року Будянською селищною радою). [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 27 травня 1988 року Будянською селищною радою Харківського району Харківської області, актовий запис №73. [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 21 серпня 1995 року Будянською селищною радою народних депутатів Харківського району Харківської області, актовий запис №138. Як встановлено під час судового розгляду, після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку з господарчими будівлями і спорудами за адресою: [ADDRESS] З листа в.о. завідувача Харківської районної держаної нотаріальної контори Харківської області Ольховської Л.М від 10 квітня 2019 року за вих. №1308/02-14 вбачається, що згідно даних, наявних в держнотконторі, після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , проживаючої в [ADDRESS] , в шестимісячний строк з дня смерті спадкодавці до держнотконтори з заявами про прийняття спадщини та/або про відмову від спадщини ніхто не звертався; заповіти від імені [PERSON] нотаріально не посвідчувалися. Зазначені відомості також підтверджуються інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №55812667 від 10 квітня 2019 року та інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №55812671 від 10 квітня 2019 року. Згідно із ст..529 ЦК УРСР в редакції 1963 року, який діяв на момент відкриття спадщини після смерті [PERSON] , при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. Згідно із ст. 548 ЦК УРСР в редакції 1963 року, який діяв на момент відкриття спадщини після смерті [PERSON] , для набуття спадщини необхідно щоб спадкоємець її фактично прийняв. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Визнається, що спадкоємець прийняв спадщину якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном. Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 549 ЦК УРСР в редакції 1963 року, який діяв на момент відкриття спадщини після смерті [PERSON] , визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном, 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Єдиним спадкоємцем першої черги після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , є її син [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим 14 травня 1951 року Будянською селищною радою. Згідно акту від 30 вересня 2017 року, складеного депутатом Будянської селищної ради 4 округу Неживим О.М. в присутності свідків [PERSON] та [PERSON] , будинок за адресою: [ADDRESS] , на підставі договору дарування від 31 січня 1974 року належав [PERSON] , яка померла [INFO] . Після її смерті спадщину фактично прийняв її син [PERSON] , який займався її похованням за власний кошт. Він вступив в фактичне управління та володіння спадковим майном, прийняв речі померлої, здійснював догляд за будинком, з 08 серпня 1995 року по 07 серпня 2012 року (тобто до самої смерті) володів та користувався спірним будинком та присадибною ділянкою, розміром 0,10 га, на якій він розташований, сплачував рахунки за користуванням газом та електричкою енергією. Зазначені дії [PERSON] виконував до спливу шести місяців з дня смерті своєї матері. Отже судом встановлено, що [PERSON] у встановленому діючим на час відкриття спадщини після смерті [PERSON] законодавством порядку прийняв спадщину після смерті матері, оскільки проживав з нею на час її смерті, займався її похованням, прийняв речі померлої, здійснював догляд за будинком, з 08 серпня 1995 року по 07 серпня 2012 року (тобто до самої смерті) володів та користувався спірним будинком та присадибною ділянкою, розміром 0,10 га, на якій він розташований, сплачував рахунки за користуванням газом та електричкою енергією. В ході судового розгляду не встановлено наявність інших спадкоємців після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Як зазначено в постанові Верховного Суду України від 25 травня 2016 року у справі №6-692цс16, при вирішенні спорів про поділ спадщини та визнання права власності на спадкове майно суди встановлюють належне спадкодавцю на час його смерті майно, яке входить до складу спадщини, а також з`ясовують чи не порушуються права та інтереси всіх спадкоємців, які мають право на спадщину. При таких обставинах, суд вважає встановленим той факт, що [PERSON] , як спадкоємцем першої черги спадкування за законом, була прийнята спадщина після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , а тому суд вважає [PERSON] таким, що набув право власності на житловий будинок з господарчими будівлями і спорудами за адресою: [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] , виданим 10 серпня 2012 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м.Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції. Після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , залишилась спадщина у вигляді житлового будинку з господарчими будівлями і спорудами за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ч. 1 ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч.1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. З матеріалів справи вбачається, що спадкоємцями після смерті [PERSON] є його дружина - [PERSON] , яка є відповідачем по справі, та діти - позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданим 12 грудня 1985 року Будянською селищною радою Харківського району Харківської області, актовий запис №93, свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , видане 13 лютого 1991 року Палацом новонароджених м.Харкова, актовий запис №988 та свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , видане 19 серпня 1986 року Будянською селищною радою, актовий запис №68. Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною 3 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно акту від 30 вересня 2017 року, складеного депутатом Будянської селищної ради 4 округу Неживим О.М. в присутності свідків [PERSON] та [PERSON] , будинок за адресою: [ADDRESS] , на підставі договору дарування від 31 січня 1974 року належав [PERSON] , яка померла [INFO] . Після її смерті спадщину фактично прийняв її син [PERSON] , який помер [INFO] . А вже після смерті останнього і по теперішній час у фактичне управління спадковим майном вступив його син [PERSON] , прийняв речі померлого, здійснює догляд за будинком, володіє та користується ним, сплачує рахунки за користування електричною енергією та земельний податок. Зазначені дії [PERSON] виконував до спливу шести місяців з дня смерті свого батька. Судом також встановлено, що позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Постановою державного нотаріуса Першої Харківської міської державної нотаріальної контори Тиндик І.В. про відмовлу у вчиненні нотаріальної дії №449/02-31 від 10 лютого 2020 року, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] батька [PERSON] на житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] , у зв`язку з відсутністю документального підтвердження факту прийняття спадщини останнього після смерті матері [PERSON] , які належав зазначений будинок. Також, з листа завідувача Першої Харківської міської держаної нотаріальної контори Цуканової О.В від 24 червня 2019 року за вих. №2516/01-16 вбачається, що після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , до нотаріальної контори 16 січня 2013 року надійшла заява за №46 про прийняття спадщини від [PERSON] , на підставі якої було заведено спадкову справу №32/2013, а також 20 квітня 2017 року заява №554 про видачу свідоцтва про право на спадщину, на яку остання отримала постанову про відмову у видачі нотаріальної дії за вих. №1540/20-32. Згідно спадкової справи №32/2013 заповіти від імені [PERSON] не посвідчувались. Зазначені відомості також підтверджуються інформаційною довідкою із спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №33059644 від 16 січня 2013 року. Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20 квітня 2017 року, виданої державним нотаріусом Першої Харківської державної нотаріальної контори Авер`янової Л.П. [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого [INFO] чоловіка - [PERSON] на житловий будинок в [ADDRESS] , що належав матері спадкодавця [PERSON] , яка померла [INFO] у зв`язку з відсутністю документів, які б стверджували, що [PERSON] прийняв спадщину після матері [PERSON] , померлої [INFO] . Суду не надано жодних відомостей про те, що після відмови нотаріусом відповідачу [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] [INFO] , [PERSON] продовжила здійснювати дії, направлені на прийняття спадщини після смерті чоловіка, в тому числі оскаржила постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, звернулась до суду із позовом про визнання права власності в порядку спадкування. Протягом тривалого часу, а саме з 20 квітня 2017 року, остання не здійснила будь-яких дій, які б свідчили, що вона продовжує претендувати на спадщину після смерті чоловіка [PERSON] . Натомість надала суду заяву про визнання позовних вимог, в якій вона не заперечувала проти визнання права власності на вищевказаний житловий будинок за сином [PERSON] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] . Аналогічну заяву подав до суду і брат позивача [PERSON] , який є також спадкоємцем першої черги після смерті [PERSON] . Інших заяв щодо спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] до нотаріальної контори не надходило (лист завідувача Першої Харківської міської державної нотаріальної контори Цуканової О.В.№2516/01-16 від 24 червня 2019 року). Отже, судом встановлено, що позивач, будучи спадкоємцем першої черги після смерті батька [PERSON] у встановленому діючим на час відкриття спадщини законодавством порядку прийняв спадщину після смерті останньої, оскільки постійно проживав разом з ним на час відкриття спадщини та протягом шести місяців не заявив нотаріусу про відмову від спадщини. Інші спадкоємці, відповідачі по справі, надали до суду заяви про визнання позовних вимог позивача [PERSON] , тим самим погодились, що не претендують на спадщину у вигляді спірного будинку після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Відповідно до ст. 67 Закону України "Про нотаріат" свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством. Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, в тому числі й у випадку визначення судом за позовом спадкоємця додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з ч. 1ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно ізст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Оскільки судом встановлено, що позивач є спадкоємцем першої черги після смерті батька, у встановленому діючим на час відкриття спадщини законодавством порядку прийняв спадщину після смерті [PERSON] , так як постійно проживав разом з ним на час відкриття спадщини та протягом шести місяців не заявив нотаріусу про відмову від спадщини, то суд вважає [PERSON] таким, що набув в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] право власності на житловий будинок загальною площею 68,10 кв.м, житловою площею 35,90 кв.м з господарськими будівлями та спорудами, розташований за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] . На підставі викладеного і

Outcome: approved