Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-24 00:00:00

В позовній заяві [PERSON] зазначає, що [INFO] померла його рідна тітка [PERSON] , яка постійно проживала в с [ADDRESS] Рожни, і після її смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку розміром 1,77 га призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва і він є єдиним спадкоємцем за заповітом, посвідченим секретарем Кудинської сільської ради 08.10.1983 року і даний заповіт не змінено і не відмінено. З метою оформлення спадщини позивач звернувся до державного нотаріуса, проте йому було відмовлено у зв`язку із пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини. Оскільки він не знав про наявність заповіту, про що він нещодавно дізнався, ним пропущений строк для прийняття спадщини, тому [PERSON] просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . В судове засідання позивач не з`явився, проте подав до суду заяву, в якій просить розглядати справу у його відсутність, позовні вимоги підтримує і просить їх задовольнити. Представник відповідача, Летичівської селищної ради, та відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилися, проте подали до суду заяви, в яких просять розглядати справу у їх відсутність, не заперечують проти задоволення вимог. Справу розглянуто в порядку ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті або за законом. В ст. 1270 ЦК України зазначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, і відповідно до ст. 1272 ЦК України, суд, в разі пропуску цього строку з поважної причини, може визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року передбачено, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню в порядку, передбаченому ст. 206 ЦПК України, оскільки визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи та інтереси інших осіб. \~ \~ \~ \~Відповідно до абзацу 3 пункту 24\~Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~12.06.2009,\~№ 2\~"Про\~застосування норм\~цивільного процесуального\~законодавства при\~розгляді справ\~у суді\~першої інстанції" у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. \~ \~ \~ \~ В судовому засіданні не встановлено, що визнання відповідачами позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб і тому, суд приходить до висновку про прийняття визнання позову відповідачами та задовольнити вимоги позивача. \~ \~ \~ \~На підставі наведеного, ст. ст. 1223, 1270, 1272 ЦК України,

Outcome: approved