Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-18 00:00:00

В липні 2019 року [PERSON] звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до відповідача: Київської міської ради, в якому просив суд: визначити йому ( [PERSON] ), додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті брата [PERSON] , який помер [INFO] . Свої вимоги обґрунтовує тим, що його брат - [PERSON] помер [INFO] . Після смерті брата не залишилось ніякого майна, про яке б йому було відомо, у зв?язку з чим він не звертався до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини. 24 травня 2019 року він зайшов у себе дома картку АТ ? ПриватБанк ? ? Універсальна ?, яка була видана на ім`я його покійного брата. Звернувшись до установи банку, йому повідомили, що на картці обліковується певна сума грошових коштів і для її отримання йому необхідно оформити спадщину. У зв`язку з вищезазначеним просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви для прийняття спадщини, так як про наявність спадкового майна після смерті брата йому стало відомо лише 24 вересня 2019 року. До судового засідання позивач подав на адресу суду заяву про розгляд справи за його відсутності; заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі, з підстав, викладених у позові. Представник Київської міської ради в судове засідання не з`явився; про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином; причини неявки не сповістив; письмовий відзив на позов не направив; заяв про оголошення перерви чи розгляд справи за його відсутності не надіслав, як і не направив свого представника для прийняття участі у розгляді справи. Суд, розглянувши подані стороною позивача документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері ( ст.1262 ЦК України ). Частиною 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 24 Постанови "Про судову практику у справах про спадкування" від 30 травня 2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із матеріалів справи і це встановлено судом, що [PERSON] , який помер [INFO] є рідним братом позивача - [PERSON] , про що свідчать копії свідоцтв про народження. [INFO] [PERSON] помер, про що свідчить копія свідоцтва про смерть Серії [NUMBER] від 24 вересня 2018 року. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина. Спадкоємців першої черги після смерті [PERSON] не має. Батько [PERSON] помер [INFO] . Мати [PERSON] померла [INFO] . Під час розгляду справи, судом встановлено, що спадкова справа після померлого [PERSON] не заводилась. Позивач [PERSON] , є єдиним спадкоємцем за законом після померлого брата [PERSON] . Як вбачається із відповіді АТ КБ ? ПриватБанк ? залишок коштів на банківській карті ?Універсальна? 4149439103098384 складає 2 710, 00 грн. В ході судового розгляду справи судом встановлено, що позивачем було пропущено строк на подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, у зв`язку з відсутністю відомостей щодо належності покійному [PERSON] будь-якого майна на час його смерті. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що заявлені позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону і підлягають задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved