Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-16 00:00:00

В квітні 2017 року публічне акціонерне товариство «Миколаївобленерго» (далі - ПАТ «Миколаївобленерго») звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення завданих збитків, заподіяних безобліковим користуванням електроенергії. Зазначало, що 23 січня 2017 року працівниками ПАТ «Миколаївобленерго» в будинку за місцем її проживання за адресою: [ADDRESS] був виявлений факт порушення правил користування електричною енергією для населення у виді в самовільного підключення електричних установок до електричної мережі енергопостачальника, поза приладом обліку, що можливо виявити під час проведення контрольного огляду приладу обліку. За наслідками виявленого порушення контролерами був складений Акт про порушення вказаних Правил № S6583, який був розглянутий на комісії філії «Південна» ПАТ «Миколаївобленерго» 13 лютого того ж року без її участі. Комісією позивача нараховано збиток в наслідок безоблікового споживання електроенергії у сумі 8224 грн. 25 коп. Вказуючи, що [PERSON], якій було направлено повідомлення про необхідність погасити вказаний збиток, його проігнорувала, просило стягнути з неї на свою користь вказану вище суму збитків та судові витрати. Під час розгляду справи було встановлено, що [INFO] року відповідачка [PERSON] померла. Ухвалою суду від 07 листопада 2017 року, за заявою представника позивача, до участі в справі було залучено правонаступника померлої відповідачки - її сина [PERSON]. В судове засідання представник ПАТ «Миколаївобленерго» не з'явилася, про його час та місце була повідомлена належним чином, надала заяву про розгляд справи без її участі та прохання щодо задоволення позову, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Залучений відповідач [PERSON] до судового засідання не з'явився, про його час та місце був повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив. Суд, вважаючи за можливе здійснити розгляд справи за відсутності сторін з можливостю ухвалення заочного рішення, дослідивши докази в справі, прийшов до наступних висновків. Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст.ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - Правила), та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року №562 (далі - Методика). З матеріалів справи вбачається, що 1 січня 1980 року у ПАТ «Миколаївобленерго» на ім'я [PERSON] був відкритий особовий рахунок № [NUMBER], яка була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] Відповідно до того ж особового рахунку вона користувалося електроенергією, яку поставляло їй за вказаною адресою ПАТ «Миколаївобленерго» та здійснювала оплату поставленої електроенергії. Підключення будинку [PERSON] до енергопостачання ПАТ «Миколаївобленерго», відкриття у його філії «Південна» особового рахунку, користування нею електроенергією та часткову сплату за неї слід вважати укладенням договору між ними з приводу постачання електроенергії. В той же час, 23 січня 2017 року працівниками ПАТ «Миколаївобленерго» за участю споживача була проведена перевірка за її адресою споживання електроенергії дотримання «Правил користування електричною енергією для населення», в результаті якої було виявлено порушення цих Правил у виді самовільного підключення електрообладнання до електромережі енергопостачальника поза приладом обліку, що можливо виявити представником енергопостачальника при проведенні контрольного огляду, внаслідок чого відбулося споживання електроенергії позаобліково. Статтею 26 Закону України "Про електроенергетику" визначено, що споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. За змістом ст. 27 цього ж Закону правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії, встановлюється Кабінетом Міністрів України. За фактом виявленого порушення працівниками ПАТ «Миколаївобленерго» був складений акт № S 6583, який [PERSON], підписала без зауважень. Згідно з п. 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Згідно з п. 6 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення енергії, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 122 від 08 лютого 2006 року, на підставі акта виявлених порушень енергопостачальник розраховує розмір завданих внаслідок викрадення електричної енергії збитків та надсилає споживачеві електричної енергії рахунок для їх оплати. Споживач електричної енергії здійснює оплату зазначених збитків протягом 30 днів після отримання рахунка. У разі відмови споживача відшкодувати збитки підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється в судовому порядку. 13 лютого 2017 року комісією позивача, відповідно до п. 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, їй було нараховано збитки за актом від 23 січня 2011 року на суму 8224 грн. 25 коп. У квітні 2017 року ПАТ «Миколаївобленерго» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення збитків за безоблікове користування електричною енергією. В той же час, [INFO] року [PERSON] померла, що підтверджується актовим записом про смерть № 33 від 3 березня 2017 року. Згідно з повідомленням Вітовської районної державної нотаріальної контори Миколаївської області від 16 серпня 2017 року спадкова справа після її смерті не заводилася. Між тим, згідно з відповіддю Шевченківської сільської ради Вітовського району Миколаївської області від 15 серпня 2017 року на час смерті [PERSON] з нею проживав син - [PERSON]. Ухвалою суду від 07 листопада 2017 року він був залучений до участі в справі в якості належного відповідача. Спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. ст. 1216, 1218 ЦК України). Статтею1219 цього ж Кодексу встановлений вичерпний перелік прав та обов'язків спадкодавця, які не входять до складу спадщини, проте, до цього переліку не віднесена така категорія справ, як відшкодування збитків, завданих спадкодавцем. Тому, за загальним правилом ця категорія справ допускає правонаступництво сторони на будь - якій стадії. Згідно з частиною третьою статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Виходячи з того, що на момент смерті відповідачки [PERSON] з нею проживав та був зареєстрований її син [PERSON], тому він вважається таким, що прийняв спадщину після її смерті. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 1231 ЦК України до спадкоємця переходить обов'язок відшкодувати майнову шкоду (збитки), яка була завдана спадкодавцем. Відповідно до ч. 1 ст. 1282 ЦК України спадкоємці зобов'язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов'язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Хоча позивачем не надано даних щодо виду та вартості майна, яке успадкував [PERSON], однак суд не вважає, що виходячи з цього позивач не має право на відшкодування, завданого йому збитків, тому позов підлягає задоволенню з можливістю такого відшкодування, але в межах отриманої спадщини. У разі задоволення позову з відповідача підлягають стягненню судові витрати на користь позивача у виді сплаченого при поданні позову судового збору. Враховуючи викладене,

Outcome: approved