Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-12 00:00:00

До Красноармійського міськрайонного суду Донецької області звернулись [PERSON] , [PERSON] з позовом до Удачненської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] відкрилася спадщина після смерті їх матері - [PERSON] , яка при житті склала заповіт на ім`я позивачів, посвідчений секретарем виконавчого комітету Удачненської селищної ради Покровського району Донецької області 07.05.2019 року, реєстр № 19, заповівши їм земельну ділянку розташовану на території Удачненської селищної ради Покровського (району Донецької області, площею 5,6818 га кадастровий номер 1422756300:06:000:0506, належну спадкодавцю на підставі державного акту на право приватної власності на земельну ділянку ЯГ № 364785, виданого Красноармійською райдержадміністрацією Донецької області 19.09.2006року, в рівних долях кожному. Позивачі являються єдиними спадкоємцями як по заповіту, так і за законом. 27 липня 2021 року позивачі звернулися до нотаріуса з заявами про прийняття спадщини. В заведенні спадкової справи було відмовлено, у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини та роз`яснено право на звернення до суду. Позивачці вважають, що строк на подачу заяви про прийняття спадщини, який закінчився 06 лютого 2021 року пропущено ними з поважних причин, враховуючи наступне. Після відкриття спадщини та впродовж строку, визначеного на прийняття спадщини, в Україні була складна ситуація з приводу короновірусної інфекції. За цей період вводилися жорсткі обмеження, в тому числі пов`язані з відвідуванням скупчень людей та відповідні установи. Зі всіх джерел масової інформації тільки й шли заклики: не відвідувати громадські місця. Після того, як Україна, зокрема Донецька область увійшли до земельної зони, позивачі записалися на прийом до нотаріуса. Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вважають, що зазначені причини, саме пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, що спричинили до пропуску позивачами строку на звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Верховний суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суд у своїй Постанові від 02 листопада 2020 року у справі 127/12911/18, провадження № 61-3577св19 висловив свою позицію з приводу наступного, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди дослужуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Позивачі просять визначити їм додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , терміном в шість місяців, з моменту набрання рішенням законної сили. Ухвалою суду від 17 серпня 2021 року відкрито провадження у справі та визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження. Ухвалою суду від 17 вересня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивачі в судове засідання не з`явились, надали суду заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують та просять їх задовольнити. Представник відповідача - Удачненської селищної ради до судового засідання не з`явився. До суду 18 серпня 2021 року надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника селищної ради та винести рішення на розсуд суду. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. [INFO] померла мати позивачів - [PERSON] (а.с.5). При житті [PERSON] склала заповіт на ім`я позивачів, посвідчений секретарем виконавчого комітету Удачненської селищної ради Покровського району Донецької області 07.05.2019 року, реєстр № 19, заповівши їм земельну ділянку розташовану на території Удачненської селищної ради Покровського (району Донецької області, площею 5,6818 га кадастровий номер 1422756300:06:000:0506, належну спадкодавцю на підставі державного акту на право приватної власності на земельну ділянку ЯГ № 364785, виданого Красноармійською райдержадміністрацією Донецької області 19.09.2006року, в рівних долях кожному (а.с.6). Позивачі, будучи спадкоємцями після смерті матері, звернулись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. 27 липня 2021 року позивачам на їх усне звернення щодо заведення спадкової справи після смерті [INFO] [PERSON] повідомлено про пропуск строку для прийняття спадщини, оскільки ними не було подано заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори в установлений законом строк та на момент її смерті зареєстровані за адресою померлої не були та роз`яснено можливість встановлення додаткового строку для прийняття спадщини в судовому порядку. Згідно з інформацією, наданою приватним нотаріусом Покровського районного нотаріального округу Донецької області Толочко А.Г. від 03.09.2021 року повідомлено, що після смерті [INFO] [PERSON] , спадкова справа не відкривалась. 07 травня 2019 року Удачненською селищною радою Покровського району Донецької області від імені [PERSON] було посвідчено заповіт за реєстровим №19. Коло спадкоємців та склад спадкового майна невідомо (а.с.24-26). Відповідно до статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). У статті 1218 ЦК України зазначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно положень статті 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом. Згідно статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. На підставі статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною 3 статті 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Вирішуючи питання про визначення позивачам додаткового строку, судом встановлено, що позивачі у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) та введених у зв`язку з цим обмеженнями не змогли своєчасно подати заяви нотаріусу про видачу свідоцтва про право на спадщину. Тому причини пропуску строку для прийняття спадщини є поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. Враховуючи викладене, наявність у позивачів поважних причин пропуску строку для звернення до нотаріусу з заявою про прийняття спадщини, заявлені позовні вимоги позивачів про надання їм додаткового строку для прийняття спадщини є законними, обґрунтованими та підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved