Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-27 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду із вказаним позовом. В обґрунтування позовних вимог посилалася на те, що вона є власником квартири [ADDRESS] згідно договору купівлі- продажу від 31.05.1995 року. Власницею квартири [ADDRESS] того ж будинку є [PERSON] , яка внаслідок власного недбальства та неналежного догляду за системою водопостачання, 22 квітня 2020 року допустила залиття квартири [ADDRESS] . Згідно висновку спеціаліста вартість відновлювального ремонту після залиття квартири становить 6400 гривень. Також [PERSON] понесла збитки, оскільки змушена була звернутися до спеціалістів з оцінки, послуга за що вартувала 1500 гривень. Оскільки відповідач у добровільному порядку не відшкодувала завдані матеріальні збитки, позивач була вимушена звернутися до суду для захисту своїх прав. [PERSON] просила стягнути з відповідача на її користь витрати за сплату судового збору та витрати на правничу допомогу адвоката. У судовому засіданні позивач та її представник підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити. У судовому засіданні відповідач та її представник заперечували проти задоволення позовних вимог [PERSON] , просили відмовити у їх задоволенні, оскільки з позовом до суду звернулася [PERSON] , а власник квартири [ADDRESS] є [PERSON] . Крім того, зазначили, що акти голови правління ОСББ «Добробут-Ізюм» Науменко М.О. від 22.04.2020 року не відповідають вимогам законодавства. Свідок [PERSON] у судовому засіданні повідомила суд, про той факт, що є сусідкою відповідача [PERSON] та приживає у квартирі [ADDRESS] . Коли сталося залиття квартири [ADDRESS] вона була відсутня вдома, оскільки знаходилася на дачі. Протікань або видимих затоплень у будинку ніде не бачила. При складанні акту присутньою не була. Свідок [PERSON] у судовому засіданні, повідомила суд, що є головою правління ОСББ «Добробут-Ізюм». У день залиття квартири [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] , вона була викликана для засвідчення факту залиття квартири та складення акту про виявлені пошкодження. Причину залиття квартири встановив слюсар [PERSON] , який був викликаний відповідачем у справі [PERSON] . Вислухавши позицію сторін, пояснення свідків, дослідивши матеріали справи, а також оцінивши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що відповідно до договору купівлі- продажу від 31.05.1995 року [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS] .(а.с.6-7). Згідно до акту про залиття від 22.04.2020 року складеного головою правління ОСББ «Добробут-Ізюм» [PERSON] у квартирі [ADDRESS] сталося залиття з квартири [ADDRESS] вказаного будинку через несправність квартирного приладу постачання холодної води, а саме пошкоджено трубка або кран у ванній кімнаті.(а.с.9) Актом від 22 квітня 2020 року складеного головою правління ОСББ «Добробут-Ізюм» Науменко М.О. про виявлення пошкоджень внаслідок залиття квартири [ADDRESS] встановлені пошкодження у кімнаті 4(згідно технічного паспорта): промокла стеля, відклеїлися шпалери, пошкодилися стіни, після залиття пошкодилася підлога, намокла штукатурка.(а.с.10). Згідно висновку суб"єкта оціночної діяльності [PERSON] про вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] вартість відновлювального ремонту (округлено) складає 6400 гривень з урахуванням ПДВ.(а.с.11-19). Договором №08/20 від 30.04.2020 року на проведення оцінки підтверджений факт вартості робіт та порядок розрахунків у розмірі 1500 гривень з замовника [PERSON] на користь виконавця ФО підприємець [PERSON] (а.с.25). Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно квартира [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON] , відповідно до договору міни від 30.07.2005 року.(а.с.26). Актом здачі приймання наданих послуг від 18.05.2020 року згідно договору №487 про надання правничої допомоги адвоката, загальна вартість наданих послуг адвокатом Мальцевою Г.Ю. замовнику [PERSON] складає 1200 гривень.(а.с.33). Відповідно до ст.\~22\~ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, в тому числі, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно ч. ч. 4, 5 ст.\~319\~ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства. Згідно зі ст. 383 Цивільного кодексу України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва. Власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Статтею 10\~Житлового кодексу\~України визначено, що громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію. Жилі будинки і жилі приміщення не можуть використовуватися громадянами на шкоду інтересам суспільства. У відповідності до статті 151 Житлового кодексу України, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати і порядку придомову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76, у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Додатком 4 до вказаних Правил встановлено форму акта, з якої вбачається, що в ньому повинно бути відображено: дату складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Відповідно до частини першої ст.1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з частиною другою ст.1166\~ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Таким чином цивільне законодавство в деліктних зобов"язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 2 постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~27\~березня 1992\~року №\~6 (з наступними змінами) «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Сторони не заперечують, що квартира [ADDRESS] . З урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, обставин справи саме на відповідачів покладено обов`язок доведення відсутності вини в завданні шкоди позивачу, а позивач має довести, що йому така шкода завдана. Між тим, обставини, встановлені в акті про залиття від 22.04.2020 року та в акті про виявлення пошкоджень внаслідок залиття квартири від 22.04.2020 року не спростовані відповідачем. Отже, матеріалами справи підтверджений факт залиття квартири позивача з квартири [PERSON] , яка свою вину в належний спосіб у залитті не спростувала. Щодо розбіжності у прізвищі позивачки слід зазначити, що у договорі купівлі-продажу від 31.05.1995 року її прізвище та ініціали зазначені на російській мові. Крім того, належність квартири саме позивачці підтверджується даними з її власного паспорта громадянина України, де зазначено її місце реєстрації: [ADDRESS] .(а.с.5). Факт відсутності [PERSON] під час складання головою правління [PERSON] акту «Про залиття» від 22 квітня 2020 року не спростовує та не є наслідком визнання вказаного акту, як не належного доказу. Відповідно до ст.\~76\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Статтею 77\~ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Враховуючи викладене, позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню.

Outcome: approved