Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-15 00:00:00

АТ «ЕК «Херсонобленерго», в особі Новокаховського РЕЗ і ЕМ звернулось до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної порушенням правил користування електричною енергією для населення, обґрунтовуючи наступним: При перевірці дотримання абонентом [PERSON], який мешкає за адресою: [ADDRESS], Правил роздрібного ринку електричної енергії, працівниками Новокаховського РЕЗ і ЕМ АТ «Херсонобленерго» 24.07.2018 року було виявлено порушення ним п. 8.2.4. ПРРЕЕ, а саме: самовільне підключення до мереж АТ «Херсонобленерго» шляхом накидування дротів навантаження на лінію електропередач ПЛ -0,4 кВ, минуючи електричний лічильник. При цьому електрична енергія споживається, але приладом обліку електричної енергії не обліковується. По факту виявлених порушень, складено акт№233350 від 24.07.2018 року та визначено величину завданих збитків енергопостачальній компанії внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, загальна сума яких склала 3658,56 грн., які у добровільному порядку відповідачем не було відшкодовано АТ «Херсонобленерго», у зв'язку з чим, позивач просить суд, стягнути з відповідача 3658,56 гривень в рахунок збитків заподіяних, порушенням ПРРЕЕ та судові витрати в розмірі 1762,00 гривні. Ухвалою суду від 06.12.2018 року провадження у даній справі було відкрито, та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням(викликом) сторін. Представник позивача в судове засідання не з'явився, до суду надав заяву, згідно якої просить справу розглянути у його відсутність, на позовних вимогах наполягає, не заперечував проти заочного вирішення справи. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідач на виклик у судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином судовою повісткою з повідомленням про вручення, про що свідчить підпис у повідомленні. (а.с.32). Зі згоди позивача у відповідності до ст.ст. 280, 283 ЦПК України суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторін, належних чином повідомлених про день, місце та час розгляду справи на підставі наявних у справі доказів на підставі тих доказів, які є у матеріалах справи і вважає, що їх достатньо для розгляду цієї справи по суті. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У відповідності до ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Дослідивши матеріали справи, суд встановив обставни та відповідні їм правовідносини: Частиною третьою статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. У частинах першій, другій та п'ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Так, за змістом ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа вільно, на власний розсуд, обирає способи участі у справі. Вимоги ст. ст. 13, ч.5 ст.263 ЦПК України зобов'язують суд з'ясувати обставини, що обґрунтовують заявлені вимоги, на підставі наданих на їх підтвердження доказів. Під час розгляду цієї цивільної справи судом були створені всі умови для реалізації прав та виконання обов'язків учасниками судового розгляду, у тому числі й в частині надання доказів на підтвердження позовних вимог. Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини і відповідні їм правовідносини. Спірні правовідносини поміж сторонами регламентуються ст.714 ЦК України, Законами України «Про захист прав споживачів», ст.ст.24-27 «Про електроенергетику», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року. Відповідно до п.1.1.2 Правили роздрібного ринку електричної енергії, об'єкт побутового споживача - житловий будинок (частина будинку), квартира або будівля, які розміщені за однією адресою та належать одній фізичній особі або декільком фізичним особам на правах власності або користування; Відповідно до Закону України «Про захист прав споживачів» ст..1 п.22 у якій визначений термін споживач - це фізична особа, яка придбає, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов'язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов'язків найманого працівника. Обов'язки виникають з закону або договору. Згідно ч.1 ст.714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Судом встановлено, що [PERSON], мешкає за адресою: [ADDRESS] (а.с. 8), є побутовим споживачем електроенергії. Особовий рахунок № [NUMBER] за вказаною адресою, відкритий на нього. При перевірці дотримання абонентом [PERSON], який мешкає за адресою: [ADDRESS], Правил роздрібного ринку електричної енергії», працівниками Новокаховського РЕЗ і ЕМ АТ «Херсонобленерго» 24.07.2018 року було виявлено порушення ним п. 8.2.4. ПРРЕЕ.. Перевірка проводилась у присутності споживача. За результатами перевірки складено акт у присутності споживача [PERSON] №233350 від 24.07.2018 року, в якому зафіксоване порушення Правил, а саме: «самовільне підключення до мереж АТ «Херсонобленерго» шляхом накидування дротів навантаження на лінію електропередач ПЛ -0,4 кВ, минуючи електричний лічильник. При цьому електрична енергія споживається, але приладом обліку електричної енергії не обліковується» (а.с. 19).Акт абонентом підписано, один екземпляр йому вручено особисто в руки. Відповідно до ст.611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків та моральної шкоди. Законом України «Про електроенергетику» передбачено, що електроенергія, що виробляється на об'єктах електроенергетики є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу та відповідно до ст.26 цього Закону та Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ), споживання електроенергії здійснюється на підставі договору про користування електроенергією між споживачем і енергопостачальником. У відповідності до ч. 4. ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Підпунктом 20 пункту 5.5.5 Розділу 5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, визначено, що споживач зобов'язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Згідно статті 27 Закону України «Про електроенергетику», правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці крім іншого є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Пункт 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії передбачає, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. У разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб таї/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування , або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж, розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. У відповідності до ч.1 ст.81, ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судом встановлено, що акт про порушення від 24.07.2018 року за №233350 складені без порушень, з дотриманням Правил роздрібного ринку електричної енергії та у відповідності до ст. 81,83 ЦПК України є належними доказами по справі. Під час складання акта № 233350 від 24.07.2018 р. проводилась фотозйомка (а.с.11,12,13,14,1516,17). З даних фото вбачається, що будинок [ADDRESS], в якому проживає [PERSON], і до якого від опори № 17 з ПЛ-0,4 кВ (шляхом накидування) проведений електричний дріт, за допомогою якого здійснюється електроживлення від мереж АТ "Херсонобленерго", та який минуючи розрахунковий прилад обліку електричної енергії заходить в житловий будинок та живить встановлені в оселі струмоприймачі. При цьому електрична енергія споживається, але приладом обліку електричної енергії не обліковується. (а.с.18). З м,етою досудового врегулювання спору 26.10.2018 р. на адресу проживання відповідача направлений за вих. № 51/09-062538 лист з вимогою відшкодувати завдані збитки у добровільному-порядку. (а.с.10). В добровільному порядку [PERSON] не відшкодував завдані збитки АТ «Херсонобленерго». Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформлених актів про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок безоблікового користування електричною енергією, обчислений відповідно до п. 2.1.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією для населення, затвердженої Національною комісією регулювання електроенергетики від 4 травня 2006 року №562, зареєстрованої у Міністерстві юстиції України 04.07.06 року №782/12656 та склав 3658,56 грн.. Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у своїй постанові №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» у п.2 розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам особи, а також шкода завдана майну особи, відшкодовуються в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на її відшкодування та відповідно до частини 2 зазначеної статті, збитки складаються з реальних збитків та упущеної вигоди. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку і знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). З огляду на вищезазначене відповідальність настає при існуванні складу правопорушення, що включає: протиправність поведінки, наявність шкоди, причинного зв'язку між ними та вини заподіювача шкоди. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Враховуючи викладені обставини справи та вимоги Закону, суд вважає, що позовні вимоги є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню. Крім того, відповідно до п.1 ч.2 ст. 141 ЦПК України із відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1762 гривні 00 копійок. На підставі викладеного, в межах заявлених позивачем вимог, з урахуванням принципів змагальності та диспозитивності цивільного судочинства,

Outcome: approved