Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-13 00:00:00

Виклад позиції позивача та відповідача. 29.09.2020 року до Іллічівського міського суду Одеської області звернувся [PERSON] з позовом до ДП МТП «Чорноморськ», третя особа - профспілка робітників морського транспорту морського порту «Чорноморськ» про визнання наказу № 22-Ст від 30.06.2020 року в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності незаконним, його скасування. В обґрунтування позовних вимог казав, що позивач працює начальником колони спецтехніки Портової Сервісної служби ДП «МТП «Чорноморськ» та наказом № 22-Ст від 30.06.2020 року його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошено догану. З наказом позивач не згоден, так як за наказом не зазначено, що саме позивач зробив, що причинив підприємству, яку матеріальну шкоду, тощо. В захист своїх прав змушений звернутись до суду тат просить суд: Визнати наказ по Порту № 22-Ст від 30.06.2020 року у частині притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності незаконним, таким, що виданий з порушенням норм права та скасувати його. Представник відповідача надав до суду відзив на позовну заяву, заперечував проти задоволення позовних вимог, зазначив, що всі накази видано у повній відповідності до норм чинного трудового законодавства України, вважав, що обставини, на які посилається позивач, спростовуються письмовими доказами, які додають до відзиву, а тому просив у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі (а.с. 49-79). Представник третьої особи - Незалежної профспілки працівників морського торгового порту «Чорноморськ» сповіщався належним чином, в судове засідання не з`явилась, письмових заяв не надав (а.с. 41). Заяви (клопотання) учасників справи. Представник відповідача надавав до суду відзив по справі, сповіщався належним чином, в судове засідання не з`явився (а.с. 49-79). Представник третьої особи сповіщався належним чином, про причини неявки не сповістив (а.с. 33, 37, 41). Інші процесуальні дії у справи. Ухвалою суду від 15.10.2020 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (а.с. 29). Ухвалою суду від 13.11.2020 року виправлено описку в ухвалі суду про відкриття провадження (а.с. 35). Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносин Судом встановлено, що наказом № 22-Ст від 30.06.2020 року в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності, [PERSON] . відповідно п.2.6 посадової інструкції за ст. 139 КЗпП України оголошено догану. Позивач підписав з зазначенням незгоди (а.с. 4-8). Відповідно інвентаризаційного опису від 31.12.2019року [PERSON] зазначений матеріально відповідальною особою, здав по спискам, та зазначені в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності грейфер та гідро молот не зазначені як відсутні за списом (а.с. 9-12). Згідно наказу № 127-Аг від 23.06.2020 року зазначено, що службове розслідування, призначене наказом від 13.02.2020 року № 38-Аг за фактом відсутності майна згідно інвентаризаційного опису, а саме грейфера мод. 4914 № 204 (інв.. №4229) та гідро молоту НМ 38QJCB (інв. №21744) визнано таким, що не було проведено належним чином (а.с. 13). Відповідно заяви позивача [PERSON] , зазначено, що проводився ремонт неодноразовий грейфера моделі №4914 інв. №4229, а не грейферу Н-18-3 (а.с. 14-15). Згідно листа представника третьої особи, № 151 від 13.07.2020 року до в.о. директора ДП «МТП «Чорноморськ», просять розібратись в питанні щодо притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності та просять скасувати наказ № 22-Ст від 30.06.2020 року (а.с. 17). Відповідно заяви позивача [PERSON] зазначено, що від 04.12.2019 року по 16.02.2020 року він перебував на лікарняному та у відпустці, а отже не міг фізично бути присутнім та приймати участь в роботі інвентаризаційної комісії та комісії по проведенню службового розслідування (а.с. 18-19). Згідно відповіді №181/80-16 1723 від 12.08.2020 року на лист щодо скасування наказу №22-Ст від 30.06.2020 року повідомлено, що не виявлено підстав для скасування зазначеного наказу (а.с.21). Відповідно наказу № 7080 від 28.11.2019 року про надання відпустки [PERSON] в період з 04.12.2019 року по 05.01.2020 року (а.с. 22). Згідно наказу про продовження відпустки (хвороба) № 394 від 22.01.2020 року надано [PERSON] відпустку по хворобі з 16.01.2020 року по 15.02.2020 року (а.с. 23). Відповідно листків непрацездатності серії АДЦ № 804374 від 06.12.2019 року по 03.01.2020 року, Серії АДЦ № 670071 від 28.11.2019 року по 05.01.2020 року, та серії АДЦ№ 804751 від 04.01.2020 року по 15.01.2020 року надано лікарняний по хворобі (а.с. 24 на звороті). Позивач, не погоджуючись з такими діями відповідача, оскаржив наказ в судовому порядку. Оцінка Суду Відповідно до вимог ст. 139 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Згідно ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана, 2) звільнення. Відповідно до вимог ст. 147-1 КЗпП України, дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. Згідно статті 148 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Загальний порядок та підстави застосування дисциплінарних стягнень передбачені главою Х КЗпП України. Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 246 КЗпП України первинні профспілкові організації на підприємствах, в установах, організаціях та їх структурних підрозділах представляють інтереси своїх членів і захищають їх трудові, соціально-економічні права та інтереси. Первинні профспілкові організації здійснюють свої повноваження через утворені відповідно до статуту (положення) виборні органи, а в організаціях, де виборні органи не утворюються, - через профспілкового представника, уповноваженого згідно із статутом на представництво інтересів членів професійної спілки, який діє в межах прав, наданих Законом України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності" та статутом професійної спілки. За змістом ч. 3 ст. 252 КЗпП України та ч. 2 ст.41 ЗУ «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного органу, членами якого вони є. При цьому, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації. За приписами статті 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер. Так, при наданні оцінки правомірності порядку накладання на позивача дисциплінарного стягнення та законності обставин його накладення, слід виходить із загальних правил притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, передбачених КЗпП України. З викладеного вбачається, що наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин. При цьому, ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника. Частиною 1 ст. 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст.ст. 77, 78, 79, 80 ЦПК України докази повинні бути належними, допустимими, достовірними та достатніми. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Згідно ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Проаналізувавши докази по справі в їх сукупності, ураховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що відповідачем було порушено правила і порядок застосування відносно позивача дисциплінарного стягнення (до застосування дисциплінарного стягнення не відібрано від позивача пояснень; при обранні виду стягнення не було враховано ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу позивача; не повідомлено позивача під розписку про застосування дисциплінарного стягнення) та не доведено факту неналежного виконання позивачем своїх службових обов`язків, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню. Розподіл судових витрат між сторонами. За змістом ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного та

Outcome: approved