Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-19 00:00:00

АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості згідно Акту. Згідно позову, АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» здійснює постачання електроенергії у житло відповідача [PERSON] , яка мешкає за адресою: [ADDRESS] . Між АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» та відповідачем, виникли цивільні правовідносини, а саме з боку позивача - постачання електроенергії та контроль її споживання шляхом зняття показів приладу обліку на об`єкт відповідача, який розташовано за адресою: [ADDRESS] , а з відповідача - це, зокрема, споживання електроенергії, оплата спожитої електричної енергії. Так, 06.11.2019 року при перевірці представниками електропостачальника виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії» за місцем проживання відповідача було виявлено та Актом зафіксовано у відповідності до вимог п.5.5.5 порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, що виразилося у самовільному підключенні електроустановок (токоприймачів та електропроводки) до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку; самовільному підключенні проводів напруги до мережевого вводу до ввідних ізоляторів мимо приладу обліку. При відключенні легкосплавних запобіжників (встановлення після ПО) напруга в будинку присутня, електроприлади продовжують працювати (телевізор, електрокамін). Точка самовільного підключення знаходиться на проводах мережевого вводу перед вводними ізоляторами. Електрична енергія споживається, електролічильником не враховується. На підставі Акту про порушення правил користування електричною енергією для населення № 0002037 від 06.11.2019 року, відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, відповідачу було нараховано суму не облікованої електричної енергії у розмірі 26 660,24 гривень. Враховуючи те, що відповідач вимогу позивача про сплату заборгованості ігнорує, заборгованість не погашає, позивач просить суд стягнути з останнього зазначену заборгованість, а також понесені судові витрати в розмірі 2102,00 грн. Представник позивача Максимова Н.В. до судового засідання не з`явилась, надала заяву, в якій позовні вимоги підтримала, наполягала на їх задоволенні та просила розгляд справи провести без її участі, проти винесення заочного рішення не заперечувала (а.с.29). Відповідач [PERSON] про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, що підтверджується поштовою кореспонденцією в матеріалах справи, до судового засідання не з`явилася, причини своєї неявки суду не повідомила (а.с.28, 31). Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів та якщо відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, але в судове засідання не з`явився без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив на позов та позивач не заперечує проти заочного вирішення справи. Згідно з ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у ній даних чи доказів. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши позов, надані заяви та письмові докази - копію Акту про порушення (ПКЕЕ) № 0002037 від 06.11.2019 року з план-схемою (а.с.4-7), копію Протоколу засідання комісії з розгляду Актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії Слов`янського РЕМ №38 від 19.11.2019 року (а.с.8), фотокартки (а.с.11), службову записку [PERSON] (а.с.13), заяву відповідача, в якій остання зазначила, що просить розглянути Акту порушення № 0002037 від 06.11.2019 року на засідання комісії по розгляду актів порушення ПКЕЕН (а.с.9), розрахунок збитків за актом «Акт про порушення ПКЕЕ» № 0002037 від 06.11.2019 року (а.с.10) вважає, що позов підлягає задоволенню. Вирішуючи питання про стягнення зазначеної суми, суд приходить до наступного висновку. За змістом ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до ст. 77 Закону України від 13 квітня 2017 року № 2019-VIII «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно з п. п. 1-4, 19-20 п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної Комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14 березня 2018 року (далі - Правила), споживач електричної енергії зобов`язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; за умови неповної оплати за спожиту електричну енергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору, своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень, не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. За змістом п. п. 8.2.6., 8.2.7. Правил на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості не облікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості не облікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку. Як встановлено в судовому засіданні, 06.11.2019 року представниками позивача було проведено обстеження та перевірка електроустановок та приладів обліку електроенергії за місцем проживання відповідача. Таким чином, діючими Правилами користування електричною енергією для населення передбачена відповідальність споживача за порушення ПРРЕЕ при виявленні такого факту, при цьому протиправність дій споживача не встановлюється, достатньо встановлення самого факту порушення. Відповідно до п. п. 8.2.4., 8.2.5. Правил у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу не облікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Відповідно до Акту № 0002037 від 06.11.2019 року представниками АТ «ДТЕК Донецькобленерго» було виявлене порушення відповідачами користування електричною енергією для населення, а саме: самовільне підключення електроустановок (токоприймачів та електропроводки) до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку; самовільне підключення проводів напруги до мережевого вводу до ввідних ізоляторів мимо приладу обліку. При відключенні легкосплавних запобіжників (встановлення після ПО) напруга в будинку присутня, електроприлади продовжують працювати (телевізор, електрокамін). Точка самовільного підключення знаходиться на проводах мережевого вводу перед вводними ізоляторами. Електрична енергія споживається, електролічильником не враховується. Даний акт був підписаний представниками енергопостачальника та відповідачем [PERSON] яка з порушенням погодилась. Відповідно до п. 8.4.2. ПРРЕЕ, визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акту про порушення, складеного у порядку, визначеному ПРРЕЕ, у разі виявлення, зокрема, такого порушення як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку. Згідно з 8.4.7. ПРРЕЕ, розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється виходячи з: вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт·год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год); величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (Wдоб, кВт·год); кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день). Абзацом 2, п. 8.4.8 ПРРЕЕ визначено кількість днів, за які здійснюється розрахунок вартості необлікованої електричної енергії, згідно з яким, якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку мали можливість, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Згідно з розрахунком збитків за вищевказаним актом, затвердженого начальником РЕМ 09.11.2019 року, розмір компенсації збитків, спричинених енергопостачальнику складає 26 660 грн. 24 коп. Таким чином, в судовому засіданні встановлений та підтверджений вище вказаним Актом про порушення відповідачем користування електричною енергією побутових споживачів той факт, що при проведені перевірки представниками енергопостачальника у відповідачів було виявлено порушення, яке було продемонстроване присутньої при проведені перевірки [PERSON] , яка проживає за адресою: [ADDRESS] та користується послугами позивача. Акт був підписаний відповідачем, зауважень до нього не вносила, з порушенням погодилась, також він був підписаний представниками енергопостачальника, тобто складений акт вважається дійсним. Крім того, відповідно до положень частини 4 статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Застосовуючи вказану норму процесуального права, суд враховує роз`яснення, що надані Пленумом Верховного Суду України у Постанові від 12 червня 2009 року №2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції", зокрема в абзаці 3 пункту 24, в частині того, що у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Вважаючи на те, що відповідач визнала позовні вимоги, суд приймає визнання відповідачем позову. При цьому судом враховано, що в матеріалах справи відсутні будь-які докази, які б свідчили про те, що визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), а також те, що визнання позову є не добровільним чи є умовним. На підставі вищевикладеного, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України, стороні на користь якої ухвалено судове рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтвердженні судові витрати. Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Отже, з відповідачів на користь позивача, також, підлягає стягненню сума судового збору, сплаченого при подачі позовної заяви до суду у сумі 2102 грн. 00 коп., в частковому порядку. На підставі викладеного та

Outcome: approved