Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-25 00:00:00

В березні 2017 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до ТОВ «Будівельно-інвестиційна компанія «Київінвестбуд» про поновлення його на посаді директора товариства, мотивуючи позовні вимоги тим, що 18 квітня 2016 року рішенням Загальних зборів Учасників товариства його було призначено директором товариства з 20 квітня 2016 року на умовах безстрокового трудового договору. Зазначає, що 26 лютого 2017 року отримав листа, датованого 25 лютим 2017 року, про те, що на підставі рішення позачергових Загальних зборів Учасників товариства від 21 лютого 2017 року з 22 лютого 2017 року його повноваження як директора товариства припинено. Протоколом позачергових Загальних зборів Товариства від 21 лютого 2017 року обрано директором [PERSON]. Вважає таке рішення незаконним та таким, що є наслідком конфлікту, що виник між ним та учасником товариства [PERSON]. Вказує, що в протоколі Загальних зборів не зазначено причину його звільнення та підстави для припинення дії безстрокового договору. Посилається на те, що його не було повідомлено про звільнення та до часу подачі позовної заяви до суду навіть не ознайомлено з наказом про звільнення. Звертає увагу суду на те, що відповідно до пункту 7.2 розділу 7 Статуту відповідача, директор призначається та звільняється з посади рішенням Зборів Учасників Товариства. З 2 червня 2016 року він також став учасником товариства, та вважає, що 21 лютого 2017 року Збори проведені не були, а відомості, зазначені в протоколі Зборів не відповідають дійсності, оскільки порядок денний Зборів 21.02.2017 року відрізняться від порядку денного, що планувався у повідомленні про час і місце проведення Зборів учасників товариства. Зазначає, що відповідно до ст. 61 Закону України "Про господарські товариства" про проведення загальних зборів товариства учасники повідомляються передбаченим статутом способом з зазначенням часу і місця проведення зборів та порядку денного. Повідомлення повинно бути зроблено не менш як за 30 днів до скликання загальних зборів. Будь-хто з учасників товариства вправі вимагати розгляду питання на загальних зборах учасників за умови, що воно було ним поставлено не пізніш як за 25 днів до початку зборів. Не пізніш як за 7 днів доскликання загальних зборів учасникам товариства повинна бути надана можливість ознайомитися з документами, внесеними до порядку денного зборів. З питань, не включених порядку денного, рішення можуть прийматися тільки за згодою всіх учасників, присутніх зборах. Зазначає, що його представник прибув за місцем проведення Зборів, зазначеним у повідомленні, однак за вказаною адресою збори не проводились. Вказує, що зі змісту протоколу не зрозуміло, де насправді Збори проводились і хто на них був присутніми. Крім того, залишається незрозумілим, яке відношення до учасників Товариства має, секретар Зборів, оскільки згідно статуту учасниками товариства являється він із 49.95% Статутного капіталу та [PERSON] з 50.05%. Посилається на те, що відповідно до п.6.3. Статуту Товаристварішення приймаються учасниками, яким належить більше 50% голосів, один голос - одна частка. По всім питанням рішення Загальних зборів Учасників Товариства вважається прийнятим, якщо за нього проголосують Учасники, що володіють у сукупності більш як 50 відсотками загальної кількості голосів Учасників Товариства. Рішення Загальних зборів Учасників Товариства оформлюється протоколом, який підписується головою та секретарем.Відповідно до норм чинного законодавства, голова та секретар зборів обираються з числа учасників Товариства, а не сторонніх осіб. При цьому, зазначає, що в протоколі, який він отримав, секретарем зборів зазначено [PERSON], який нe являється учасником Товариства. Зважаючи на те, що учасниками Товариства є лише дві особи, а відповідно п.6 Статуту кожен учасник має один голос, тобто розподіл голосів є рівним незалежно від внесків до статутного капіталу, то для прийняття рішення необхідно було два голоси двох учасників. Посилаючись на вищевикладені обставини, а також те, що [PERSON] не могла приймати рішення без участі його, позивача, рішення про звільнення на Зборах не могло бути прийнятим взагалі, на підставі ст.ст. 98,99,116 ЦК України, і тому він вимушений звернутися до суду з даним позовом, в якому просить суд: - визнати позачергові загальні збори ТОВ «Будівельно-інвестиційна компанія «КИЕВІНВЕСТБУД» від 21 лютого 2017 року такими, що не відбулися; - визнати недійсними рішення, прийняті на позачергових загальних зборах ТОВ «Будівельно-інвестиційна компанія «КИЕВІНВЕСТБУД», які оформлені протоколом загальних зборів учасників товариства № 03/2017 від 21 лютого 2017 року, а саме: - Обрання Головою Загальних зборів учасників Товариства [PERSON], - Обрання Секретарем Загальних зборів учасників Товариства [PERSON], - Звільнення з посади директора Товариства [PERSON] з 21 лютого 2017 року, про що видати наказ про звільнення, - Призначення [PERSON] з 22 лютого 2017 року на посаду директора Товариства. Направлення повідомлення до державної податкової інспекції, та видання відповідного наказу, - Надання повноваження голови Загальних зборів учасників - [PERSON] та секретарю Загальних зборів учасників - [PERSON] підписати цей Протокол загальних зборів учасників Товариства, - Надання повноваження директору Товариства провести Державну реєстрацію змін до відомостей про Товариство, що міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та/або Директору видати відповідну довіреність на [PERSON] (паспорт серії [NUMBER], виданий Хмельницьким МВ УМВС України в Хмельницькій області 11.05.2002 року місце реєстрації: [ADDRESS]); - відновити його на посаді директора ТОВ «Будівельно-інвестиційна компанія «КИЕВІНВЕСТБУД». В судовому засіданні позивач та його представник вимоги підтримали з вищевикладених підстав, обґрунтувавши поясненнями, просили позов задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача, Марков С.І., в судовому засіданні вимоги позивача визнав просив їх задовольнити також надав до суду письмову заяву про визнання позову [PERSON] та ознайомлення з наслідками визнання позовних вимог. Заслухавши пояснення позивача, представника позивача,представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Так стаття 31 ЦПК України, визначає, що сторони мають рівні процесуальні права і обов'язки. Крім прав та обов'язків , визначених у статті 27 цього Кодексу, позивач має право протягом усього часу розгляду справи збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитися від позову, а відповідач має право визнати позов повністю або частково. До початку розгляду судом справи по суті позивач має право шляхом подання письмової заяви змінити предмет або підставу позову, а відповідач - пред'явити зустрічний позов. Крім того, зі змісту ст. 174 ЦПК України вбачається, що позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов протягом усього часу судового розгляду, зробивши усну заяву. Якщо відмову позивача від позову, визнання позову відповідачем викладено в адресованих суду письмових заявах, ці заяви приєднуються до справи. До ухвалення судового рішення у зв'язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз'яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник сторони, який висловив намір вчинити ці дії, у повноваженнях на їх вчинення. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Як вже зазначалося вище, відповідачем в судовому засіданні зроблено усну заяву про визнання позову позивача в повному обсязі, а також надано її письмовий варіант, який приєднаний до матеріалів справи. Судом встановлено, що зазначена заява відповідача не суперечить вимогам чинного законодавства та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, наслідки визнання позову відповідачу відомі та зрозумілі, у зв'язку з чим суд приходить до висновку про необхідність прийняття заяви про визнання позову відповідачем та задоволення позову в повному обсязі. Крім того, враховуючи ту обставину, що суд прийшов до висновку про необхідність задоволення позову, в силу ст.ст. 79, 88 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1920 грн. (по 640 грн. з кожної вимоги немайнового характеру) На підставі вищевикладеного, ст.ст. 98, 99, 116 ЦК України, ст.ст. 232, 235, 237 КЗпП України,

Outcome: approved