Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-10 00:00:00

[PERSON] пред`явила до суду позов до Мереф`янської міської ради, третя особа - Харківська районна державна нотаріальна контора Харківської області Східного міжрегіонального управління юстиції (м.Харків), яким просить визначити їй додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , терміном в три місяці з дати набрання рішенням законної сили. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [INFO] померла її матір [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина (спадкова справа №65736842, номер у нотаріуса №255/2020), до складу якої входить Ѕ частини квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до ст.1261 ЦК України позивач є єдиним спадкоємцем померлої, інших спадкоємців за заповітом чи за законом не має. Звернувшись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини їй було відмовлено у зв`язку з пропуском терміну подачі заяви. Позивач своєчасно протягом встановленого законом шестимісячного строку не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки одразу після поховання матері перебувала у тяжкому фізичному стані через великий стрес, крім того у зв`язку із скрутними сімейними обставинами вона одразу після поховання матері вимушена була переїхати до Російської Федерації до своєї доньки, де доглядала за малолітніми онуками і перебувала там до березня поточного року. У зв`язку з тим, що померла [PERSON] на день своєї смерті проживала разом з позивачем, остання вважала, що таким чином автоматично прийняла спадщину. Наразі позивач через пропуск строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріуса позбавлена можливості нотаріально оформити свої спадкові права, тому змушена звернутись до суду для захисту своїх законних прав, оскільки вона є єдиним спадкоємцем після смерті матері та співвласником даного нерухомого майна. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 16 жовтня 2020 року провадження у справі відкрито, розгляд справи ухвалено здійснювати у порядку загального позовного провадження та призначено проведення підготовчого засідання. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 13 листопада 2020 року провадження у цивільній справі закрито, справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Позивач в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву про проведення розгляду справи за її відсутності, в якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, суду надана заява за підписом завідувача Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області Східного міжрегіонального управління юстиції (м.Харків) Кормілець Ю.М. про розгляд справи за відсутності їх представника, рішення просили прийняти на розсуд суду. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. У зв`язку з неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив відповідно до статті 280\~ЦПК України суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Суд, дослідивши надані докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] , [INFO] , яка постійно проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 12 серпня 2019 року виконавчим комітетом Мереф`янської міської ради Харківського району Харківської області, актовий запис № 304. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, що складається з Ѕ частини квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . З копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 28 березня 1962 року Мереф`янським відділом РАГС Харківського району Харківської області, вбачається, що позивач [PERSON] , яка під час державної реєстрації шлюбу змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (свідоцтво про укладення шлюбу серії [NUMBER] , видане 06 серпня 1983 року Мереф`янською міською радою Харківського району Харківської області, актовий запис №150) є донькою померлої [PERSON] .. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину серії [NUMBER] , виданого державним нотаріусом Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори Головащенко О.Л., яке зареєстроване в реєстрі за №1-563, власником іншої Ѕ частини спірної квартири після смерті [PERSON] є його донька позивач по справі [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області Ольховської Л.М. від 03 квітня 2020 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , яка на день смерті була постійно зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , оскільки на час смерті останньої [PERSON] була постійно зареєстрована за іншою адресою та із заявою про прийняття або про відмову від прийняття спадщини після смерті [PERSON] в установлений законом строк не зверталась. Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин та досліджених в судовому засіданні наданих доказів, прийшов до висновку про повне задоволення позовних вимог, виходячи з наступних підстав. Спадкові відносини в Україні регулюються Цивільним кодексом України, Законом України "Про нотаріат", іншими законами, а також прийнятими відповідно до них підзаконними нормативно-правовими актами. Згідно статті 1217\~ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтею 1258\~ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно зі ст.1261\~ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Статтею 1269\~ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відповідно до статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно частини третьої статті 1272\~ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З метою забезпечення однакового застосування законодавства про спадкування Верховний Суд України у Постанові Пленуму від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» (далі Постанова Пленуму) дав відповідні роз`яснення. Відповідно до пункту 24 постанови Пленуму вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позивач [PERSON] є спадкоємцями першої черги після смерті [PERSON] і від прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] у встановленому законом порядку не відмовлялась. Позивач, будучи спадкоємєцем за законом на час відкриття спадщини після смерті [PERSON] , в силу вимог ч.1 ст.1269 та ч.1 ст.1270\~ЦК України повинна була протягом шести місяців з часу відкриття спадщини подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Позивач не подала вчасно нотаріусу або уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини, у зв`язку із чим їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом. Позивач, як на підставу поважності пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, посилається на ту обставину, що після смерті матері перебувала у тяжкому фізичному стані через великий стрес, а також у зв`язку із скрутними сімейними обставинами вона одразу після поховання матері вимушена була переїхати до Російської Федерації до своєї доньки, де доглядала за малолітніми онуками і перебувала там до березня поточного року, тому не мала змоги звернутись вчасно до нотаріальної контори. Згідно з інформацією Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області після спливу шестимісячного строку з дня смерті [PERSON] звернулась дочка померлої [PERSON] , в шестимісячний строк заяв про прийняття спадщини та/або про відмову від прийняття спадщини від будь-яких осіб не надходили. Заповіти від імені [PERSON] нотаріально не посвідчувались. Свідоцтва про право на спадщину не видавались. Аналізуючи зібрані по справі докази у світлі наведених правових норм та встановлених судом обставин, виходячи із засад цивільного законодавства щодо справедливості, добросовісності і розумності, враховуючи, що позивач є єдиною спадкоємицею після померлої матері, має право на спадщину, спадкову справу не заведено, суд вважає причину пропуску позивачем [PERSON] строку для подання заяви про прийняття спадщини поважною, а тому за можливо встановити позивачу додатковий строк на звернення із такою заявою. На підставі викладеного,

Outcome: approved