Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-07 00:00:00

[PERSON] звернулася з позовом до Корольовського районного суду м. итомира і просить визнати за нею право власності в порядку спадкування на ј частини квартири [ADDRESS] , загальною площею 45,04 кв.м. В обгрунтування позовних вимог зазначає, що після смерті матері позивача - [PERSON] відкрилась спадщина на частину квартири [ADDRESS] . 14.02.2017 спадкодавець [PERSON] склала заповіт, згідно якого на випадок своєї смерті зробила наступне розпорядження: все своє рухоме та нерухоме майно, яке на день її смерті буде їй належати, з чого б воно не складалося, та де б воно не знаходилося, а також все, на що за законом матиме право заповіла позивачеві [PERSON] .. Відтак спадкоємцем першої черги спадкування за заповітом є [PERSON] . Водночас інших спадкоємців, які б мали право на обов`язкову частку у спадщині, немає. Позивач звернулась із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно, однак, приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Лубякова Г.М. відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з тим, що у дублікаті свідоцтва про права власності на житло № [NUMBER] , виданого управлінням житлового господарства Житомирської міської ради 04.11.2016 року, зазначено, що квартиру [ADDRESS] , передано у приватну спільну сумісну власність померлої [PERSON] та гр. [PERSON] , гр. [PERSON] , [PERSON] .. Водночас, у витязі з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно зазначено, що власниками квартири [ADDRESS] єгр. [PERSON] , гр. [PERSON] , гр. [PERSON] і гр. [PERSON] і частки кожного із власників у праві спільної сумісної власності не визначені. Вважає, що має право успадкувати та оформити нерухоме майно, що належало за життя [PERSON] , однак через відмову нотаріуса позбавлена можливості здійснити це в позасудовому порядку та змушена звернутися до суду з відповідною заявою. 02.09.2020 ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира у справі відкрито провадження та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження (а.с.24). Позивач у судове засіданні не з`явилася, згідно поданої заяви просить розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити (а.с.30). Відповідач у судове засіданні не з`явилася, згідно поданої заяви просить розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги визнає в повному обсязі (а.с.28). Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно ч.ч.3, 4 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження у випадку визнання позову відповідачем суд ухвалює рішення. Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч.1 ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Встановлено, що гр. [PERSON] та членам її сім`ї [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на праві спільної сумісної власності належить квартира за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 17.03.2016 року (а.с.9). Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності № 76420465 від 21.12.2016 квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с.10). Технічним паспортом на квартиру за адресою: [ADDRESS] підтверджено, що квартира складається з 2 кімнат житловою площею - 30.9 кв.м., у тому числі, 1-а кімната - 17.2 кв.м, 2-а кімната - 13.7 кв.м, кухня площею 4.9 кв.м., вбиральня площею - 1.1 кв.м, ванна кімната площею - 2.2 кв.м., коридор площею - 5.0 кв.м. Квартира обладнана балконом 0.94 кв.м., лоджією. Загальна площа квартири 45.04 кв.м. Висота приміщень 2.5 м. (а.с. 11-12 ). [PERSON] , [INFO] померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Житомирським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, актовий запис № 1171 від 08.05.2018 року (а.с.7). Як вбачається з копії заповіту від 14.02.2017 [PERSON] склала заповіт, згідно якого на випадок своєї смерті заповіла все своє майно, яке буде належати їй на день її смерті, де б воно не знаходилося та з чого не складалося, і взагалі все те, на що вона за законом матиме право, позивачеві у справі [PERSON] (а.с.8). Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 27.03.2019 року №74/02-31 (а.с.13) [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку з неможливістю визначити частку померлої у праві спільної власності на квартиру [ADDRESS] , згідно наданих нотаріусу документів, необхідних для вчинення нотаріальної дії (а.с.13). Згідно копії свідоцтва про народження [PERSON] є малолітньою донькою відповідача у справі [PERSON] (а.с.33). Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Згідно ч.1 ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно п.23 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутись до суду за правилами позовного провадження. Таким чином, враховуючи, що позивач є єдиною спадкоємицею за законом після померлої матері [INFO] , але не може оформити спадщину, тому суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими і підлягають задоволенню.

Outcome: approved