Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-19 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом в якому просила стягнути солідарно з [PERSON], [PERSON] на її користь 9550,00 грн. матеріальної шкоди. В обгрунтування позову зазначила, що є власником квартири [ADDRESS]. Відповідач [PERSON] є наймачем квартири [ADDRESS] поверхом вище над квартирою позивача, а відповідач [PERSON] є її сином, та проживає разом з нею.12 червня 2015 року сталось залиття належної їй квартири [ADDRESS], залиття квартири сталось з причини халатного відношення відповідачів до сантехнічного стану обладнання, а саме неконтрольована теча води з відкритого крану. На звернення до відповідачів з проханням відремонтувати в квартирі санітарно-технічне обладнання та добровільно відшкодувати майнову шкоду, останні не виявили такого бажання, внаслідок чого вона змушена звернутись до суду з позовом. В судове засідання позивач не з'явилась, надала суду заяву про розглдя справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечувала. Відповідачі в судове засідання повторно не з'явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини не явки суду не відомі. Треті особи в судове засідання повторно не з'явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини не явки суду не відомі. Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Вивчивши матеріали справи та дослідивши докази по справі у їх сукупності, суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на житло [NUMBER] від 29.12.2000 року квартира [ADDRESS] належить на праві приватної, спільної сумісної власності [PERSON], [PERSON], [PERSON] Згідно свідоцтва про зміну імені, від 12.09.2009 року, [PERSON] змінила прізвище на [PERSON]. Відповідно до витягу з Державного реєстру правочинів №9001726 від 15.09.2010 року, [PERSON] набула права власності на цілу квартиру [ADDRESS], за договором довічного утримання. Згідно акту, затвердженого КП "Жилтранс", складеного комісією у складі майстра [PERSON], майстра [PERSON] встановлено, що 12.06.2015 року була обстежена квартира [ADDRESS], яка знаходиться на першому поверсі 2 етажного будинку. В одній з кімнат на стелі та стінах видно сліди намочення загальною площею 3,5 кв.м. Зі слів власника квартири №1 затоплення сталось з вини квартири №6 [PERSON], яка знаходиться на 2 поверсі. Обстежити квартиру №6 не надалось можливим, оскільки власник до квартири не пустив. Відповідно до висновку №178 за результатами розгляду матеріалів, зареєстрованих 13.11.2015 року в журналі ЄО з №281 за повідомленням про протиправні дії Комсомольського ВП ХВП ГУНП в Херсонській області, встановлено, що починаючи з червня 2015 року мешканці квартири №6 періодично здійснюють підтоплення квартири №1, чим спричиняють матеріальні збитки [PERSON] та [PERSON] Згідно розрахунку на витрати по текучому ремонту квартири №№1, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS], розрахованого Херсонським міським управлінням захисту прав споживачів, вартістю відновлювального ремонтує 9500,00 грн. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягає відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для встановлення пошкодженої речі. Власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 ЦК України). Відповідно до ст. 77 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Відповідачі в судове засідання не з'явились, суду не надано будь-яких доказів того, що залиття відбулось не з їх вини, чи вони добровільно відшкодували збитки, тому суд позбавлений можливості врахувати інші докази та приймає до уваги лише докази, які містяться в матеріалах справи. В добровільному порядку відповіда заподіяну шкоду відшкодовувати відмовляються. Отже, на відшкодування матеріальної шкоди, суд вважає необхідним стягнути з відповідачів на користь позивача матеріальну шкоду завдану залиттям квартири на загальну суму 9550 гривень 00 коп. у рівних частинах з кожного, а саме по 4775 грн. Крім того, в силу ст. 141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача 551 грн. 20 коп. в рахунок відшкодування витрат по оплаті судового збору.

Outcome: approved