Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-02 00:00:00

\~ \~ \~ \~Волочиська окружна прокуратура звернулась до суду з позовом в інтересах держави в особі Сатанівської селищної ради Хмельницької області до відповідача, про внесення змін до договору оренди землі від 19.01.2006 року, посилаючись на те, що останній сплачує орендну плату у розмірах, значно нищих, ніж визначено умовами договору та діючим законодавством у сфері земельних відносин. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні прокурор, із врахуванням поданої заяви про зміну позовних вимог від 18.10.2021 року позов підтримав у повному обсязі, просить його задовольнити, а саме: внести зміни до договору оренди землі від 19.01.2006 року без номера, укладеного між Сатанівською селищною радою та [PERSON] , у якому: п.5 викласти в новій редакції «Нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 546515 грн. 24 коп. (п`ятсот сорок шість тисяч п`ятсот п`ятнадцять гривень двадцять чотири копійки); п.9 викласти в новій редакції : «Орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі відповідно до ст.22 Закону України «Про оренду землі» в розмірі 27325 грн. 76 коп. (двадцять сім тисяч триста двадцять п`ять гривень сімдесят шість копійок), що становить 5 (п`ять) відсотків від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яка розташована в смт. Сатанів Хмельницької області. \~ \~ \~ \~Представник позивача Сатанівської селищної ради Хмельницької області подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просить позов задовольнити. \~ \~ \~ \~Відповідач в судове засідання не з`явився, однак подав на адресу суду письмову заяву. У якій просить провести розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнав у повному обсязі, не заперечує проти задоволення позову. \~ \~ \~ \~Ч. 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Враховуючи дану норму закону, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності позивача та відповідача (їх представників). \~ \~ \~ \~Заслухавши прокурора, вивчивши матеріали справи в межах наданих суду доказів, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи із такого. Судом об`єктивно встановлено, що 19.01.2006 року між Сатанівською селищною радою Хмельницької області та [PERSON] було укладено договір оренди, у відповідності до п.1 якого орендодавець надав, а орендар прийняв у строкове платне користування земельну ділянку для обслуговування викуплених щитових будинків відпочинку площею 0.695 га. (а.с. 18-19). Даний договір було укладено строком на 49 років (п.8 Договору). Нормативна грошова оцінка земельної ділянки вказана в сумі 66372 грн. 50 коп. (п.5 Договору). Розмір орендної плати визначений в сумі 3318 грн. 50 коп., що становить 5% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки на період реконструкції щитових будинків відпочинку (п.9 Договору). З довідки про грошову оцінку земельної ділянки станом на 30.01.2006 року вбачається, що вона становить 68693 грн. 80 коп. (а.с. 20). З акту прийому-передачі об`єкта оренди (земельної ділянки) за договором оренди від 19.06.2006 року №040675100002 від 19.01.2006 року вбачається, що Сатанівська селищна рада Хмельницької області передала [PERSON] земельну ділянку з кадастровим номером 6821255500:01:006:0001 площею 0.695 га, розташовану на території [ADDRESS] (а.с. 45). З копій листів Сатанівської селищної ради Хмельницької області від 15.03.2017 року, 13.06.2017 року, 02.03.2018 року, 05.02.2021 року з долученими квитанціями про їх направлення засобами поштового зв`язку вбачається, що позивач неодноразово звертався до [PERSON] з приводу необхідності укладення додаткової угоди до договору оренди землі від 19.01.2006 року з підстав зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки (а.с. 25-37). Однак такі звернення залишились поза увагою відповідача і були ним проігноровані. Як вбачається із витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 6821255500:01:006:0001 площею 0.695 га, який міститься в матеріалах справи, така оцінка станом на 11.10.2021 року становить 546515 грн. 24 коп. (а.с. 120). В той же час відповідач ухиляється від укладення додаткової угоди, яка б враховувала актуальну нормативну грошову оцінку земельної ділянки. Відповідно до п. 13 Договору, розмір орендної плати переглядається щорічно у разі: зміни умов господарювання, передбачених договором; зміни розмірів земельного податку, підвищення цін, тарифів, у тому числі внаслідок інфляції; погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини орендаря, що підтверджено документами, в інших випадках, передбачених законом. Згідно ст. 21 Закону України «Про оренду землі», орендна плата за землю це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України. Згідно із ст. 15 цього ж Закону, однією із істотних умов договору оренди землі є орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату. Відповідно до ст. 288 Податкового кодексу України підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки. Базою оподаткування відповідно до ст. 271 цього Кодексу є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом. Згідно із ст. 289 Податкового кодексу України, для визначення розміру орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин здійснює управління у сфері оцінки земель та земельних ділянок. Відповідно до п. 2.19 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 17.05.2011 №16 «Про деякі питання практики розгляду справ у спорах, що виникають із земельних відносин», у разі прийняття уповноваженим органом рішення про внесення змін до ставок орендної плати за землю та затвердження нових коефіцієнтів, що використовуються для розрахунку орендної плати за земельні ділянки, такі обставини можуть не братися судом до уваги лише у разі скасування відповідного рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування в установленому законом порядку. Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного суду від 06.06.2018 у справі №903/918/16 (п. 22), де зазначено, що нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати, який не може бути меншим, ніж встановлено положеннями статті 288 Податкового кодексу України. Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 №489 затверджено новий Порядок нормативної грошової оцінки земель населених пунктів. Зазначений порядок застосовується з 01.01.2017. У зв`язку із прийняттям вказаного порядку суттєво змінено коефіцієнти, що застосовуються для обрахунку нормативної грошової оцінки земельних ділянок. Ст.23 Закону України «Про оцінку земель» встановлено, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин. На даний час, згідно із п. 1 Положення про Державну службу України з питань геодезії? картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 №15, саме ця державна служба є центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, а Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області є його територіальним органом. За таких обставин у суду відсутні підстави не приймати до уваги поданий прокурором витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки. Ч.1 ст. 632 ЦК України визначено, що ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. У випадках, встановлених законом, застосовуються ціни (тарифи, ставки, тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування. Орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди, крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України (частини 1 та 2 статті 21 Закону України «Про оренду землі»). Згідно з п.3 ч.1 ст. 15 Закону України «Про оренду землі», істотною умовою договору оренди землі є орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення, перегляду та відповідальності за її несплату. Таким чином, з урахуванням положень ст. 632 ЦК України, ст.288 ПК України і ст.ст.15, 21 Закону України «Про оренду землі», нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати. Ч.2 ст. 651 ЦК України передбачено, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Відповідно до ч.2 ст.632 ЦК України, зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Ст.30 Закону України «Про оренду землі» визначено, що зміна умов договору оренди землі здійснюється за взаємною згодою сторін. У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договору оренди землі спір вирішується в судовому порядку. Виходячи зі змісту ст.ст. 632, 651 ЦК України та ст. 30 Закону України «Про оренду землі» слід дійти висновку про те, що за загальним правилом зміна умов договору, в тому числі в частині розміру орендної плати, здійснюється за взаємною згодою сторін. За відсутності такої згоди такий договір може бути змінений за рішенням суду лише у випадках, встановлених умовами договору або в силу закону. Відповідно до ч.1 ст. 652 ЦК України, у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. У разі коли сторони не досягли згоди щодо приведення договору у відповідність з обставинами, які істотно змінилися, або щодо його розірвання, договір може бути розірваний, а з підстав, встановлених ч.4 ст. 652 ЦК України, змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов: 1) в момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане; 2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; 3) виконання договору порушило би співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; 4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона. Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду від 16.04.2018 по справі №910/7905/17. Щодо підставності представництва інтересів держави прокурором в даному випадку, суд вважає його належним та обґрунтованим і виходить із такого. Аналіз положень ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави для висновку, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: - якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; - у разі відсутності такого органу. При цьому прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави. Звернення прокурора до суду спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання повернення земельних ділянок у державну власність, що незаперечно становить суспільний інтерес. Обґрунтування прокурором наявності підстав для представництва інтересів держави є мотивованим, зважаючи на відсутність повноважень у Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру та її територіальних підрозділів щодо звернення до суду з позовом цієї категорії, а також те, що Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області є відповідачем у справі. Аналогічну правову позицію викладено, зокрема, у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 20.09.2018 у справі № 924/1237/17, від 23.10.2018 у справі №906/240/18, від 01.11.2018 у справі №910/18770/17, від 05.11.2018 у справі № 910/4345/18, від 05.12.2018 у справі № 923/129/17. \~ \~ \~ \~Суд вважає, що ці обставини в сукупності взяті, дають суду підстави для задоволення даного позову у повному обсязі. \~ \~ \~ \~Крім того, суд бере до уваги і позицію відповідача, який позовні вимоги визнав у повному обсязі, що згідно положень ч.4 ст.206 ЦК України є підставою для ухвалення рішення про задоволення позову. Також, з відповідача слід стягнути судовий збір на користь прокуратури (ч.1 ст.141 ЦПК України).

Outcome: approved