Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-02 00:00:00

[PERSON] , як законний представник в інтересах малолітнього [PERSON] звернулась до суду з позовом до Фортечного ВДВС у м. Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Дніпро), відділу реєстрації речових прав на нерухоме майно Міської ради м. Кропивницького, треті особи: Державний нотаріальний архів у Кіровоградській області, орган опіки та піклування Міської ради м. Кропивницького, приватний нотаріус Новоукраїнського районного нотаріального округу Українська Н.М. про зняття арешту з нерухомого майна. В обґрунтування позову зазначила, що 11 жовтня 2019 року [PERSON] заповів своєму внукові [PERSON] належну йому частину житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями та земельною ділянкою біля нього по [ADDRESS] . [INFO] [PERSON] помер. Позивач, в інтересах свого малолітнього сина, звернулася із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Новоукраїнського округу Української Н.М. 12 квітня 2021 року приватним нотаріусом винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з накладенням арешту на спадкове майно. Вважає, що накладення арешту на нерухоме майно порушує права її малолітнього сина, як власника на розпорядження цим майном, арешт накладений на нерухомість є безпідставним і незаконним, а тому за захистом порушеного права була змушена звернутись до суду. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда 02 вересня 2020 року суддею Бершадською О.В. відкрито загальне позовне провадження та призначено справу до підготовчого судового засідання. Ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда Варакіною Н.Б. відкрито спрощене позовне провадження та призначено справу до розгляду. Позивач в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача Фортечного ВДВС у м. Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Дніпро) надав до суду клопотання про розгляд справи без їх участі та прийняти рішення, виходячи з фактичних обставин справи. Представник відповідача відділу реєстрації речових прав на нерухоме майно Міської ради м. Кропивницькогов судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Представники третіх осіб в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] є законним представником [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження, виданого 16.09.2014 року Центральним відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кіровоградського міського управління юстиції, серія [NUMBER] (а.с. 15). 11 жовтня 2019 року [PERSON] заповів своєму внукові [PERSON] належну йому частину житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями та земельною ділянкою біля нього по [ADDRESS] , що підтверджується заповітом, посвідченого приватним нотаріусом Новоукраїнського районного нотаріального округу Кіровоградської області Українською Н.М. (а.с. 9). [INFO] помер [PERSON] (а.с. 12). Після його смерті, позивач, в інтересах свого малолітнього сина, подала заяву про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Новоукраїнського районного нотаріального округу Кіровоградської області Українською Н.М. (а.с. 11). Постановою № 3 від 12 квітня 2021 року приватним нотаріусом було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій, у звязку з накладенням арешту на спадкове майно (а.с. 8). Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 244597559 від 16.02.2021 року на ім`я [PERSON] зареєстровано: тип обтяження: арешт (архівний запис);реєстраційний номер обтяження: 8089109 (архівний запис); зареєстровано: 20.10.2008 10:38:49, реєстратор: Державний нотаріальний архівв Кіровоградській області: підстава обтяження: постанова б/н, 10.11.2003, Державна виконавча служба Кіровського району, вх. 2191: об`єкт обтяження: домоволодіння, 7/20 частин домоволодіння, адреса: [ADDRESS] ; власник: [PERSON] (а.с. 7) Відповідно відповіді № 22241 від 26 квітня 2021 року від Фортечного ВДВС у м. Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Дніпро) встановлено, що згідно перевірки даних АСВП на виконанні у відділі відкритих виконавчих проваджень відносно боржника [PERSON] не перебуває, надати відповідну постанову не мають можливості у зв`язку із знищенням за закінченням терміну зберігання і роз`яснено право на звернення з даним питанням до суду з позовом (а.с. 10). Позивач вжила всіх необхідних заходів для досудового врегулювання спору, однак змушена звернутись до суду для зняття арешту. Статтею 41 Конституції України передбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно з ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна. Відповідно до ст.ст316, 317, 319 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню (ч. 2 ст. 386 ЦК України). Згідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування і розпорядження своїм майном. Відповідно до п. 2 та п. 8 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 № 5 "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). У ч. 1,2 ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження», вказано, що у разі закінчення виконавчого провадження (крім офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, нестягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження. Виконавче провадження, щодо якого винесено постанову про його закінчення, не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим Законом. Про зняття арешту з майна (коштів) виконавець зазначає у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа, яка в день її винесення надсилається органу, установі, посадовій особі, яким була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно (кошти) боржника, а у випадках, передбачених законом, вчиняє дії щодо реєстрації припинення обтяження такого майна. Пунктом 3 частини 1 статті 39 ЗУ «Про виконавче провадження» визначено, що Виконавче провадження підлягає закінченню у разі: припинення юридичної особи - сторони виконавчого провадження, якщо виконання її обов`язків чи вимог у виконавчому провадженні не допускає правонаступництва, смерті, оголошення померлим або визнання безвісно відсутнім стягувача чи боржника. Відповідно до ч. 2,4,5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» у разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за Придбане майно на електронних торгах; наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. Таким чином, виходячи з викладеного, враховуючи, що на час розгляду справи у суді відсутні підстави для збереження обтяжень на зазначене майно, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог. На підставі ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження»,

Outcome: approved