Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-16 00:00:00

До Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області надійшла позовна заява Акціонерного товариства "ДТЕК Донецькі електромережі" до [PERSON] , [PERSON] про стягнення вартості не облікованої електричної енергії. На обґрунтування вимог представник позивача посилається на те, що 06.12.2017 року представниками\~Маріупольського РЕМ, на підставі п. 37 Правил користування електричною енергією для населення, було здійснено перевірку щодо дотримання вимог ПКЕЕН за адресою проживання відповідача: [ADDRESS] . В ході перевірки було виявлене порушення, яке виразилося у самовільному підключенні електроустановок (струмоприймачів, електропроводки) до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку. Виявлене правопорушення в порядку, визначеному п. 53 ПКЕЕН, було зафіксоване актом порушення №216278 від 06.12.2017 року. Акт про порушення №216278 від 06.12.2017 року було складено в присутності [PERSON] про що свідчить підпис в акті. Будь-які зауваження з боку [PERSON] до акту не вносились. На підстав приписів Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затверджених Постановою НКРЕКП №562 від 04.05.2006 р. (далі Методика), було здійснено розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, розмір якої складає 8476,48 грн. На підставі чого, просить суд стягнути з [PERSON] , [PERSON] заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у сумі 8476,48 грн. та судовий збір у розмірі 2102,00 грн. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області від 02.07.2020 р. позовну заяву було залишено без руху та було запропоновано позивачу в строк, що не перевищує десяти днів з дня отримання копії ухвали, усунути недоліки, які були допущені при подачі подання до суду. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Маріуполя від 29.07.2020 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін. Роз`яснено відповідачам право подати відзив на позов, а позивачу відповідь на відзив. У порядку, передбаченому ст. 279 ЦПК України, клопотань про розгляд справи у судовому засіданні за участю осіб до суду не надходило. Представник позивача надав клопотання у якому просив розглянути справу за його відсутності, заявлені вимоги підтримав та просив задовольнити їх у повному обсязі. У зв`язку із тим, що відповідачі своєчасно і належним чином повідомлені про час і місце судового розгляду справи, не використали наданого законом права на подачу відзиву на позовну заяву, тому суд, враховуючи згоду позивача, відповідно до положень частини першої\~статті 280 ЦПК України, вважає можливим провести заочний розгляд справи, вирішити справу за наявними в матеріалах доказами та ухвалити заочне рішення. Враховуючи те, що по справі достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим розглянути справу у відсутності сторін відповідно до ч.\~2\~ст.\~247\~ЦПК України без фіксування судового засідання технічними засобами. Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до частини 1 статті 16\~Цивільного кодексу\~України (далі за текстом -ЦК України), кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Зокрема, частиною 1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 76\~ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно із частиною 1 статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно із статтею 80\~ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 80 ЦПК України). Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що відповідачі [PERSON] та [PERSON] проживають за адресою: [ADDRESS] , і є користувачами електроенергії, за вказаною адресою відкрито особовий рахунок № [NUMBER] Згідно довідки відділу аналітичного забезпечення Департаменту адміністративних послуг Маріупольської міської ради, [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , зареєстровані за адресою: [ADDRESS] . 06.12.2017 року представниками АТ «Донецькі електромережі» було складено Акт №216278 про порушення\~ПКЕЕН\~відповідачами, а саме у самовільному підключенні електроустановок (струмоприймачів, електропроводки) до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку. 27.12.2017 року комісією РЕС складено протокол засідання № 769 по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ для населення, відповідно до якого Акт №216278 від 06.12.2017 року складений у відповідності до вимог ПКЕЕН, розрахунок суми недорахованої електричної енергії проведено згідно п. 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, затвердженої\~Постановою НКРЕ від 04.05.2006р. №562, який дорівнює 8476,48 гривень. До зазначеного протоколу додається розрахунок збитків за актом Акт про порушення\~ПКЕЕН\~№216278. Постачання фізичним особам електроенергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією. Підключення електроенергії за заявою наймача (власника квартири) і відкриття особового рахунку слід вважати фактичним укладенням договору на умовах, передбачених\~Законом України «Про ринок електричної енергії»\~та Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - Правила). За змістом статей\~6,\~526,\~626-631 ЦК України, договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог\~ЦК України\~та інших актів цивільного законодавства. Згідно зі\~ст. 611 ЦК України\~в разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до\~ст. 714 ЦК України\~за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Пунктом 4 частиною 2\~статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії»\~передбачено, що правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до п. 8.2.5 Правил у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт пропорушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків (п. 8.2.6 Правил). За змістом п.8.2.7 Правил кошти за не обліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.\~\~Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). Згідно з підпунктом 5 пункту 3.1, підпункту «а» пункту 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами\~правил користування електричною енергією, затвердженої\~постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04травня 2006 року № 562, порушенням правил є самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж)з порушенням схеми обліку Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для\~населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів: у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 п. 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного\~огляду\~приладу\~обліку не\~мали можливості, споживачу\~робиться перерахунок за спожиту електричну\~енергію з дати останньої\~технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники\~постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. За\~ст.1116 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними діями, чи бездіяльністю майну юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Таким чином, суд вважає, що відповідачі дійсно порушили Правила користування електроенергією, у зв`язку з чим з [PERSON] та [PERSON] на користь позивача підлягають стягненню сума нарахувань по акту №216278 від 06.12.2017 року в розмірі 8476,48 гривень. Відповідно до\~ст.141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином підлягає стягненню з відповідачів на користь позивача витрати по сплаті судового збору у розмірі 2102,00 гривень.

Outcome: approved