Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-05 00:00:00

В грудні 2018 року представник позивача- Управління Державного агентства рибного господарства у Миколаївській області (Миколаївський рибоохоронний патруль) звернувся до суду з позовом до відповідачів [PERSON], [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення адміністративного правопорушення в сумі 3400 грн. та судового збору в розмірі 1762 грн. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що 08 листопада 2017 року о 19-00 годині на річці Південний Буг, Вознесенського району Миколаївської області з боку с. Яструбинове, [PERSON] та [PERSON] спільно займалися незаконним виловом риби із використанням забороненого знаряддя лову - острогою, виловили рибу породи щука в кількості 10 одиниць, чим порушили п. 3.15 «Правил Любительського і спортивного рибальства», про що були складені протоколи № 008693/1386 від 08.11.2017 року, №008694/1387 від 08.11.2017 року про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП і 06.12.2017 року Вознесенським міськрайонним судом Миколаївської області були винесені постанови про визнання відповідачів винними у вчиненні правопорушення, передбаченого зазначеною нормою та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн. з кожного з вилученням знаряддя лову та незаконно добутих водних живих ресурсів. Посилаючись на те, що відповідачами в результаті порушення вимог п. 3.15 «Правил Любительського і спортивного рибальства», була завдана шкода рибним запасам України, позивач просив позов задовольнити у сумі, завданих збитків стягнути з відповідачів в сумі 3400 грн. та повернути судовій збір. Ухвалою суду від 28.12.2018року відкрите провадження у справі, розгляд справи призначений на 23.01.2019 року у порядку спрощеного позовного провадження із викликом сторін. Відповідачу надано п'ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позовну заяву. В судове засідання представник позивача не з'явився проте надав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з'явились, судом повідомлялись про час, місце та дату слухання справи належним чином відповідно до положень ч. 7 ст. 128 ЦПК через канцелярію суду подали заяву в якій просять врахувати, що шкода завдана за незаконний вилов риби ними відшкодована, оскільки 25.01.2019 року сплачено ціну позову, також просили суд вирішити питання щодо розподілу судових витрат. Розгляд справи проводити за їх відсутності. Дослідивши письмові докази по цивільній справі, суд встановив наступне. В судовому засіданні встановлено, що 08.11.2017 року о 19-00 годині на річці Південний Буг, Вознесенського району Миколаївської області з боку с. Яструбинове, [PERSON] та [PERSON] спільно займалися незаконним виловом риби із використанням забороненого знаряддя лову - острогою, виловили рибу породи щука в кількості 10 одиниць, чим порушили п. 3.15 «Правил Любительського і спортивного рибальства», про що були складені протоколи №008693/1386 від 08.11.2017 року, №008694/1387 від 08.11.2017 року про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП ( а.с.7,8). 06.12.2017 року відносно [PERSON] та [PERSON] Вознесенським міськрайонним судом Миколаївської області були винесені постанови про визнання їх винними у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та на кожного з них накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн. з вилученням знаряддя лову та незаконно добутих водних живих ресурсів ( а.с.5,6). 04.01.2018 року позивачем на адресу [PERSON] та [PERSON] було направлено претензії № 2, № 5 з вимогою сплатити суму завданої державі шкоди у розмірі 3400 грн. у добровільному порядку та попереджено, що у разі несплати буде подано позов до суду та додатково необхідно буде сплатити судовий збір у розмірі 1762 грн.( а.с.12,13). Питання стягнення шкоди у постанові про притягнення відповідачів до адміністративної відповідальності не вирішене. Статтею 13 Конституції України, статтями 3, 4, 5 Закону України «Про тваринний світ», статтею 39 Закону України «Про охорону навколишнього середовища» встановлено, що об'єкти тваринного світу (в тому числі риби, ссавці, членистоногі, молюски) знаходяться під охороною держави та належать до природних ресурсів загальнодержавного значення. З урахуванням вимог ч.6 ст.82 ЦПК України, розглядаючи дану справу, що стосується правових наслідків дій [PERSON] та [PERSON] доказуванню та встановленню підлягає лише розмір, завданих правопорушниками матеріальних збитків, що заподіяні внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Згідно п.20 Постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» №17 від 10.12.2004 р. при визначенні розміру шкоди, заподіяної водним живим ресурсам, залежно від конкретних обставин справи застосовуються такси, затверджені постановами Кабінету Міністрів України. Відповідно до п. 6.2 Правил любительського і спортивного рибальства, шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року № 1209. Згідно з ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством. Відповідно до п. 6.3 Правил любительського і спортивного рибальства застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства. Суд враховує, що збитки заподіяні відповідачами в добровільному порядку відшкодовані ними і не підлягають стягненню з [PERSON] та [PERSON] Згідно опису - оцінки від 08.11.2018 року, складеного інспектором рибоохорони у правопорушника [PERSON] було вилучено: острогу - 1 шт.б/в, лампофару з проводом - 1 шт.,б/в, акумулятор 6 СТ 60, б/в - 1 шт., риба щука (32-33 см.)-10 шт. Човен гумовий - 1 шт., б/в - залишений [PERSON] під зберігальну розписку ( а.с. 9-10). Відповідно розрахунку шкоди, завданої внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення водних біоресурсів здійснено на підставі Такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011р. № 1209 зазначається, що розрахунок збитків проведено за формулою (кількість щук * один неоподаткований мінімум доходів громадян * 20), а саме: 10*17*20=3400грн. Розрахунок здійснено відповідно до нормативно-правових актів, що регулюють дані відносини. У відповідності до ч. 1ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 4 ст. 63 Закону України Про тваринний світ підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними в наслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Крім цього, відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України Про охорону навколишнього середовища шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Також, відповідно до ст. 10 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" (далі - Закон) посадові особи органів рибоохорони центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб'єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Статтею 20 вказаного Закону передбачено, що шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Судом встановлено, що відповідачем [PERSON] в повному обсязі відшкодовано шкоду, заподіяну рибному господарству, внаслідок порушень правил рибальства, що підтверджується квитанцією від 25.01.2019 року № 48 на суму 3400 грн. ( а.с. 32). З огляду на те, що відповідачами в повному обсязі відшкодовано шкоду, заподіяну рибному господарству, внаслідок порушень правил рибальства після звернення позивача до суду, суд вважає, що вимоги позивача правомірні, але зважаючи на ту обставину, що вимоги позивача до початку розгляду справи по суті визнані і фактично виконані, то позов не підлягає задоволенню. Згідно з ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Приписами ч.1 ст.142 ЦПК України встановлено, що у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. За таких обставин на користь позивача підлягає стягненню 50 відсотків судового збору в сумі 352,40 грн. (704,80:2=352,40) з відповідачів [PERSON] та [PERSON] порівну, та 50 відсотків судового збору в сумі 352,40 грн. - з державного бюджету.

Outcome: approved