Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-24 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Хорольської міської ради Полтавської області про встановлення факту місця відкриття спадщини та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи його тим, що вона [PERSON] ( дошлюбне прізвище « [PERSON] »), є рідною сестрою [PERSON] , що доводиться копією свідоцтва про народження Серія [NUMBER] , копією свідоцтва про народження Серія [NUMBER] , копією свідоцтва про укладення шлюбу Серія [NUMBER] , копією Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00006137754, дата формування: 26 жовтня 2010 року, наданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Хорольського РУЮ Полтавської області. [INFO] [PERSON] помер у місті Хорол Полтавської області, що підтверджується копією свідоцтва про його смерть Серія [NUMBER] . Після смерті [INFO] [PERSON] відкрилась спадщина на його спадкове майно, тобто житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, що розташований за адресою: [ADDRESS] , що належав йому згідно договору дарування посвідченого державним нотаріусом Хорольської державної нотаріальної контори 13.11.1987 року за реєстровим номером 2246. В судове засідання позивач не з"явився, але в позовній заяві прохав суд провести розгляд справи за його відсутності. В судове засідання представник відповідача\~ Хорольської міської ради Хорольського району Полтавської області не з"явився, але подали заяву про розгляд справи за відсутності представника сільської ради. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, від яких надійшли клопотання про розгляд справи за їх відсутності, що відповідає положенням ч. 3ст. 211\~ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється,що відповідає положенням ч. 2ст. 247\~ЦПК України. Врахувавши позицію позивача, дослідивши матеріали справи, врахувавши думку відповідача, викладену у письмовій заяві, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно з ч. 3\~ст. 13 ЦПК України\~учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. За вимогами ч. 3 ст. 12 Цивільно-процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно з ч. 1 ст. 13 Цивільно-процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 76 Цивільно-процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1 ст. 81 Цивільно-процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст. 1262 Цивільного кодексу України позивач, [PERSON] , є єдиним спадкоємцем другої черги за законом померлого [INFO] рідного брата [PERSON] . Звернувшись до приватного нотаріуса Хорольського районного нотаріального округу Вовк А.М. , позивачем було отримано лист № 109/ 01-16 від 10.08.2019 року, з якого слідує, що згідно Витягу зі Спадкового реєстру ( спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 10 серпня 2020 року за №61238409 станом на 10 серпня 2020 року спадкова справа на майно померлого [INFO] [PERSON] , не відкривалась. У зв`язку з пропуском позивачем шестимісячного строку для прийняття спадщини, йому також було роз`яснено приватним нотаріусом необхідність визначення додаткового строку для прийняття цієї спадщини у судовому порядку разом із встановленням факту місця відкриття спадщини. Статтею 1221 ЦК України передбачено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходженням основної частини рухомого майна. Згідно з пунктом 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця, яке визначається за правилами ст.29 та ч. 2 ст.1221 ЦК України. Якщо спадкодавець мав кілька місць проживання, місцем відкриття спадщини вважається останнє місце реєстрації спадкодавця. За правилами ст. 29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше приміщення, придатне для проживання в ньому, у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово. Статтею 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» передбачено, що реєстрація місця проживання - це внесення відомостей до паспортного документа про місце проживання або місце перебування із зазначенням адреси житла особи та внесення цих даних до реєстраційного обліку відповідного органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань реєстрації. У разі відсутності у спадкоємців документів, що підтверджують місце відкриття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям їх право на звернення до суду із заявою про встановлення місця відкриття спадщини. У такому випадку місце відкриття спадщини підтверджується копією рішення суду, що набрало законної сили (п.1.14 глава 10 розділ ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України). Статтею 315 ЦПК України передбачено перелік справ про встановлення фактів, які розглядаються судом. Цей перелік не є вичерпним, і в ч. 2 ст. 256 ЦК зазначено, що у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Згідно вимог п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. За правилами п. 7 даної постанови Пленуму ВСУ суд вправі розглядати справи про встановлення факту, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину. Однією з таких справ може бути, зокрема, встановлення місця відкриття спадщини. За правилами п. 16 цієї постанови Пленуму ВСУ саме заява про встановлення місця відкриття спадщини може бути розглянута судом у порядку окремого провадження, якщо орган, який вчиняє нотаріальні дії, не вправі видати заявникові свідоцтво про право на спадщину через відсутність або недостатність документів, що необхідні для підтвердження місця відкриття спадщини. Таким чином, місцем відкриття спадщини померлого [INFO] [PERSON] є місцезнаходження його нерухомого майна або основної його частини, тобто місто Хорол Хорольського району Полтавської області, що підтверджується довідкою КП « Лубенське міжрайонне бюро технічної інвентаризації» № 14-Т від 01.02.2018 рокута показами свідків : [PERSON] , яка проживає в [ADDRESS] та [PERSON] , який проживає в [ADDRESS] , . Відповідно до ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Статтею 1221 ЦК України визначено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. Згідно ст.1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Аналогічні роз`яснення викладені у абз. 2 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування». Так, при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Позивач дійсно пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] , з поважної причини у зв`язку із станом здоров`я, оскільки є особою з інвалідністю війни першої групи, що підтверджується копією посвідчення Серія [NUMBER] , відсутністю юридичної освіти та достатніх знань в області спадкового права України, але виявляла намір прийняти спадщину, оскільки утримувала на руках правовстановлюючі документи на спадкове майно та вважала, що таким чином фактично прийняла його спадщину. На підставі зазначеного, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому досліджені наявних у справі доказів, приходить до висновку, що у позивача були перешкоди для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини та такі обставини є поважними, а тому позов підлягає задоволенню. Тому суд вважає необхідним визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори тривалістю 2 місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили. На підставі викладеного і

Outcome: approved