Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-25 00:00:00

Акціонерне товариство «ДТЕК Одеські електромережі» звернулося до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення вартості необлікованої електричної енергії. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначає, що відповідач є споживачем послуг АТ «ДТЕК Одеські електромережі» за адресою: [ADDRESS] , та використовує електричну енергію для власних потреб та здійснює розрахунки з енергопостачальником за спожиту електроенергію по обумовленим тарифам (цінах), у передбачені терміни, відповідно до укладеного договору про користування електричною енергією від 13.02.2007 р. та відкритого особового рахунку № [NUMBER] . Уповноваженими представниками АТ «ДТЕК Одеські електромережі» при проведенні перевірки на предмет дотримання відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, надалі ПРРЕЕ, за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення, а саме згідно змісту акту: «Самовільне підключення електропроводки та струмоприймачів до мережі, що не є власністю АТ «ДТЕК Одеські електромережі», з порушенням схеми обліку, а саме накиду проводів від ввідного кабелю до струмоприймачів. Електроенергія споживається, приладом обліку не враховується». Наведені вище обставини стали підставою для звернення до суду із даним позовом. Ухвалою суду від 14 квітня 2021 року відкрито провадження по справі у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін з призначенням судового засідання 27 липня 2021 року. У судове засідання 27 липня 2020 року сторони не з`явилися, про дату, місце і час розгляду справи сповіщалися належним чином. Про причини неявки суд не повідомили. Судове засідання відкладено на 04 листопада 2021 року. 04 листопада 2021 року у зв`язку зі знаходженням судді Свяченої Ю.Б. у відпустці, розгляд справи відкладено на 26 листопада 2021 року. У судове засідання 26 листопада 2021 року сторони не з`явилися, про дату, місце і час судового засідання повідомлялися належним чином. Від представника позивача АТ «ДТЕК Одеські електромережі» до суду надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності позивача, зазначивши, що проти ухвалення у справі заочного рішення не заперечує. Відповідач про причини неявки суд не повідомив. Відповідач у\~судові засідання\~27\~липня 2021\~року та\~26\~листопада 2021\~року не\~з`явився,\~сповіщався належним\~чином за\~адресою згідно\~даних отриманих\~судом з\~Відділу адресно-довідкової\~роботи ГУ\~ДМС України\~в Одеській\~області.\~До суду\~повернулися конверти\~з судовою\~повісткою \~з відміткою\~поштового відділення\~«адресат відсутній\~за вказаною\~адресою».\~Також відповідач\~про дату,\~місце і\~час розгляду\~справи сповіщався через оголошення на офіційному веб-порталі "Судова влада України". Виходячи з правової позиції Верховного Суду від 01 квітня 2021 року по адміністративній справі № 826/20408/14 (провадження № К/9901/16143/20), врученою судова повістка вважається в день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування. Такий підхід підтверджується чіткою та послідовною судовою практикою, закрема постановою Верховного Суду від 27 лютого 2020 року у справі № 814/1469/17, постановами Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2019 року у справі № 906/142/18, від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17. Відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Згідно до п. п. 6, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. Ухвала суду про відкриття провадження у даній справі розмішена в Єдиному державному реєстрі судових рішень та на електронному сайті Приморського районного суду м. Одеси, тобто ухвала суду є доступною для ознайомлення та загальновідомою. Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд, у зв`язку з неявкою відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, та неповідомленням про поважність причин такої неявки в судове засідання, ненаданням відповідачем відзиву на позов, відсутністю заперечень з боку позивача, ухвалив слухати справу у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів у заочному порядку. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Дослідивши матеріали цивільної справи у їх сукупності, прийнявши до уваги докази, наявні у матеріалах справи, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до п. 11 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» плата за абонентське обслуговування - платіж, який споживач сплачує виконавцю комунальної послуги за індивідуальним договором про надання комунальних послуг у багатоквартирному будинку (крім послуг з постачання та розподілу природного газу і з постачання та розподілу електричної енергії) для відшкодування витрат виконавця, пов`язаних з укладенням договору про надання комунальної послуги, здійсненням розподілу обсягу спожитих послуг між споживачами та стягненням плати за спожиті комунальні послуги, а у випадках, визначених цим Законом, також і витрати на обслуговування приладів -розподілювачів теплової енергії та/або вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги у квартирах (приміщеннях) багатоквартирного будинку. Відповідно до пункту 42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357, побутовий споживач електричної енергії зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об`єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил та інші. При цьому користування електричною енергією - є споживання електричної енергії з дотриманням споживачем визначених відповідними договорами умов підключення електроустановок споживача до електричних мереж у точці приєднання, умов оплати купованої електричної енергії. Пунктом 19 правил передбачено, що розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючим тарифами (цінами) для населення на підставі фактичних показань приладів обліку. Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», п. 19, п. 20, п. 42 Правил користування електричною енергією передбачено, що поставлена/отримана електрична енергія повинна оплачуватися щомісячно на підставі показань приладу обліку та в повному обсязі. Судом встановлено, що між АТ «ДТЕК Одеські Електромережі», як постачальником електричної енергії, та [PERSON] , як споживачем, наявні договірні правовідносини щодо постачання електричної енергії за адресою: [ADDRESS] , відповідно до відкритого особового рахунку № [NUMBER] . Відповідач [PERSON] проживає у квартирі за адресою: [ADDRESS] , та користується електричною енергією для власних потреб. На підставі виданого розпорядження про проведення перевірки 21.12.2020 року уповноваженими представниками АТ «ДТЕК Одеські електромережі» здійснювалася планова перевірка на предмет дотримання відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, надалі ПРРЕЕ, за адресою: [ADDRESS] . В ході перевірки було виявлено порушення ПРРЕЕ. Відповідно до вимог п.8.2.5 ПРРЕЕ за результатом виявленого порушення, а саме згідно змісту акту:«Самовільне підключення електропроводки та струмоприймачів до мережі, що не є власністю АТ «ДТЕК Одеські електромережі» з порушенням схеми обліку, а саме накиду проводів від ввідного кабелю до струмоприймачів. Електроенергія споживається, приладом обліку не враховується» у присутності споживача [PERSON] складено Акт про порушення №8001472 від 21.12.2020 р., який містить підписи двох представників АТ «ДТЕК Одеські електромережі» та підпис Новікової О.В. Правом внести до акту свої зауваження відповідач не скористався. Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). Відповідно до п. 11 Акта про порушення відповідачу було повідомлено щодо проведення комісії з розгляду актів 29 грудня 2020 року. Судом встановлено, що дії представників АТ «ДТЕК Одеські електромережі» щодо проведення перевірки відповідача на предмет дотримання ПРРЕЕ та складання акту про порушення №8001472 від 21.12.2020 р. є законними та обґрунтованими. Акт про порушення складений відповідно до вимог п.8.2.5 ПРРЕЕ та підтверджує встановлений АТ «ДТЕК Одеські електромережі» факт самовільного підключення струмоприймачів та електропроводки до мережі, що не є власністю АТ «ДТЕК Одеські електромережі», з порушенням схеми обліку. 29.12.2020 р. комісія з розгляду актів про порушення АТ «ДТЕК Одеські електромережі» розглянула Акт№8001472 від 21.12.2020р. за відсутності відповідача та прийняла рішення (протокол №338 від 29.12.2020р.) провести розрахунок обсягу та вартості не облікованої електроенергії внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ розрахунковим шляхом у відповідності до положень п. 8.4 ПРРЕЕ. Відповідно до п. 8.4.7, 8.4.8 ПРРЕЕ розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за кількістю днів якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку мали\~\~ можливість, - \~з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Розрахунок здійснено за 173 дні з 01.07.2020р. по 21.12.2020р. З урахуванням п.п.8.4.2.7, 8.4.7-8.4.10 ПРРЕЕ розрахунок вартості необлікованої електричної енергії склав 11 038, 04 грн. Судом встановлено, що дії комісії АТ «ДТЕК Одеські електромережі» з розгляду Акта про порушення №8001472 від 21.12.2020р. та проведення на підставі акта розрахунку виконані відповідно до законодавства. Згідно п.8.2.7 ПРРЕЕ отриманий рахунок за недовраховану електроенергію повинен бути сплачений споживачем на протязі 30 календарних днів з моменту отримання рахунку. Копія протоколу №338 від 29.12.2020 р. та рахунок за не обліковану електричну енергію листом направлено відповідачу поштою 30.12.2020р., що підтверджується супровідним листом та доказами поштового відправлення. Однак, вище вказаний рахунок у встановлений термін відповідачем сплачено не було. Відомості, що відповідач звертався із заявою про складання графіка погашення заборгованості або відстрочення терміну оплати в матеріалах справи відсутні. У відповідності до ст. 253 ЦК України, перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок, а саме з моменту складання протоколів засідання комісії по актам. Таким чином, вартість електричної енергії, яка нарахована відповідно до акту про порушення Правил - це вартість обсягу електричної енергії спожитої споживачем, але неврахованої розрахунковим засобом обліку або врахований не правильно і є безпосередньо вартістю товару - електроенергії, яка відповідно до положень Податкового кодексу України обліковується податком на додану вартість, як здійснення операції з продажу товару та у відповідності до пункту 23 Правил зараховується виключно на поточний рахунок зі спеціальним режимом використання. Разом з тим, відповідно до загальних умов виконання зобов`язання, установлених статтею 526 ЦК України, зобов`язання повинне виконуватись належним чином згідно з умовами договору та вимогами цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Недотримання таких вимог призводить до порушення зобов`язань. Згідно із частиною першою статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. За змістом частини першої статті 901, частини першої статті 903 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором. Зобов`язання боржника сплатити певну грошову суму на користь кредитора відповідно до цивільно-правового договору або з інших підстав, визначених законом, є грошовим зобов`язанням. Отже, правовідношення, в якому замовник зобов`язаний оплатити надану послугу в грошовому еквіваленті, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати, тобто в якому передбачено передачу грошей як предмета договору або сплату їх як ціни договору, є грошовим зобов`язанням. З огляду на викладене слід дійти висновку про те, що правовідносини, які склалися між сторонами, є грошовим зобов`язанням, у якому, серед інших прав та обов`язків сторін, на боржника покладено певний цивільно-правовий обов`язок з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, якому відповідає право вимоги кредитора (частина перша статті 509 ЦК України) - вимагати сплати грошей за надані послуги. Отже, з огляду на юридичну природу правовідносин сторін як грошових зобов`язань на них поширюється дія частини другої статті 625 ЦК України як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання. Також позивач просить суд стягнути суму сплаченого судового збору в розмірі 2270,00 грн. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі відмови в позові - на позивача. Оскільки позовні вимоги суд задовольняє повністю, також вважає за можливе стягнути суму судового збору з відповідача у повному обсязі. У рішенні суду повно відображені обставини, які мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки, які є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні. Суд, виконавши всі вимоги цивільно-процесуального законодавства і всебічно перевіривши обставини, вирішив справу у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин. Таким чином, з урахуванням тієї обставини, що відповідачем не були виконані зобов`язання по поверненню коштів, суд вважає, що позов є обґрунтованим, у зв`язку з чим підлягає задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved