Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-27 00:00:00

До Жовтневого районного суду м.Маріуполя Донецької області надійшла позовна заява адвоката Залівного І.О., який діє в інтересах позивача [PERSON] , до Маріупольської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що [PERSON] є племінником [PERSON] , яка померла [INFO] на території тимчасово окупованого м.Донецька. На підставі рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області по справі №185/4301/20 від 01.07.2020 було встановлено факт родинних відносин, а саме те, що [PERSON] , [INFO] , є племінником [PERSON] , [INFO] . Факт смерті тітки підтверджується свідоцтвом про смерть від 26.10.2019, виданим органом реєстрації актів цивільного стану на непідконтрольній державній владі України території. Після смерті [PERSON] , через скрутне матеріальне становище та небезпеку для здоров`я у зв`язку з карантинними обмеженнями, з метою збереження життя та здоров`я, виконуючи рекомендації на зменшення соціальної активності, постійно перебуваючи за місцем проживання, позивач не зміг своєчасно отримати свідоцтво про смерть тітки державного зразка та, відповідно, своєчасно звернутися до органу нотаріату із заявою про прийняття спадщини після смерті його тітки [PERSON] . Лише 01.07.2020 рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області по справі №185/4301/20 було встановлено факт, що [PERSON] , [INFO] померла [INFO] у м.Донецьку Донецької області. 10.07.2020 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Павлоградському, Юр`ївському районах та місту Павлограду Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (м.Дніпро) було оформлено та видано позивачу свідоцтво про смерть [PERSON] . Після смерті тітки відкрилася спадщина, яка складається з грошових коштів у вигляді недоотриманої пенсії померлої. Інших спадкоємців немає, чоловік і син [PERSON] померли. Позивач звернувся до приватного нотаріусу Пятовського О.О. з питанням оформлення спадщини, але отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії через пропуск строку прийняття спадщини. Просить визначити [PERSON] додатковий строк для прийняття спадщини терміном у два місяці. Ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області від 02.08.2021 відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 01.12.2021 закрито підготовче судове засідання. Справу призначено до судового розгляду. Позивач [PERSON] та його представник адвокат Залівной І.О. надали суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримали в повному обсязі. Представник відповідача Маріупольської міської ради надала до суду відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнала, вважає указані позивачем причини не є поважними для пропуску строку для прийняття спадщини. Просила відмовити у задоволенні позовних вимог. Також представник відповідача надіслала заяву про розгляд справи у відсутність представника Маріупольської міської ради за наявними в матеріалах справи доказами та прийняти рішення на розсуд суду з урахуванням вимог діючого законодавства. Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. За вимогами ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідне для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Зі змісту статті 12 ЦПК України вбачається, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що відповідно до рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області по справі № 185/4301/20 від 01 липня 2020 року заяву представника [PERSON] - адвоката Залівного Іллі Олександровича про встановлення факту, що має юридичне значення та встановлення факту смерті, заінтересована особа: Відділ ДРАЦ по [PERSON] районах та по м. Павлограду Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції м. Дніпро, задоволено. Встановлено факт родинних відносин, а саме те, що [PERSON] , [INFO] , є племінником [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Встановлено факт смерті [PERSON] , [INFO] , громадянки України, уродженки с. Зуївки Харцизького району Донецької області, яка була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , та померла [INFO] у м. Донецьк, Донецької області, причина смерті - атеросклеротичний кардіосклероз з гіпертензією. Рішення набрало законної сили 07.08.2020. Згідно зі свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 10.07.2020, виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Павлоградському, Юр`ївському районах та місту Павлограду Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (м.Дніпро), [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] у м. Донецьк Донецької області, актовий запис №1055. Згідно зі свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 09.04.2014, виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Куйбишевського районного управління юстиції у м.Донецьку, [PERSON] , помер [INFO] у м. Донецьк Донецької області, актовий запис №431. Згідно зі свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 12.08.2011, виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Куйбишевського районного управління юстиції у м.Донецьку, [PERSON] , помер [INFO] у м. Донецьк Донецької області, актовий запис №976. Згідно з інформаційною довідкою зі спадкового реєстру №65566014 від 13.07.2021, приватним нотаріусом Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Пятовським О.О. відкрито спадкову справу № 67970493 після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Згідно з постановою приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Пятовського О.О. від 13.07.2021 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , з тих підстав, що пропущено визначений законом строк для прийняття спадщини. Згідно з відповіддю на запит суду приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Пятовського О.О. від 13.12.2021 після померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] , із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом 13.07.2021 звертався [PERSON] , [INFO] ; на підставі Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 09.12.2021 №67707026, заповіт від імені [PERSON] за її життя не посвідчувався. Тобто, наданим доказами судом встановлено, що із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом до нотаріуса звертався лише [PERSON] , [INFO] . Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до вимог ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно з ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою. Тобто за загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12) та 4 листопада 2015 року (справа № 6-1486цс15). Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у постанові від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17 визначив, коли строк прийняття спадщини буде вважатися пропущеним з поважних причин. Згідно з цим судовим рішенням поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При ухваленні рішення суд враховує, що позивач бажає прийняти спадщину після смерті його тітки, є особою похилого віку (1953 року народження), мешкає у м.Донецьку на території непідконтрольній державній владі України та у зв`язку із введенням розпорядженням КМУ №338-Р від 25.03.2020 "Про проведення єдиної державної системи цивільного захисту у режимі надзвичайної ситуації" режиму надзвичайної ситуації через поширення на території України гострої респіраторної хвороби Covid-19, не мав можливості своєчасно отримати свідоцтво про смерть тітки та звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, тому суд дійшов до висновку, що є всі підстави для задоволення позовних вимог позивача та встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини в два місяці з дня набрання рішенням законної сили. Крім того, задовольняючи позов, суд виходить із положень ст. 1 ЦПК України, відповідно до яких задачами цивільного судового провадження є захист порушених та невизнаних прав свобод та інтересів фізичних осіб, зокрема позивача, щодо спадкового майна після смерті його тітки. На підставі викладеного,

Outcome: approved