Jurisdiction: civil
Date: 2016-01-25 00:00:00

[PERSON] звернулася до Деснянського районного суду міста Києва з зазначеною позовною заявою, в якій просить стягнути на свою користь з [PERSON] матеріальну шкоду завдану залиттям квартири в сумі 10880,00 грн. У судове засідання позивач не з'явився, звернувшись до суду з заявою, у якій позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить слухати справу за його відсутності, проти заочного розгляду справи не заперечує. У судове засідання відповідач не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином, поважні причини неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності або відкладення розгляду справи до суду не надійшло. На підставі ст. 224 ЦПК України суд ухвалив провести заочний розгляд справи з ухваленням заочного рішення на підставі наявних у справі доказів. Суд, вивчивши пояснення позивача, перевіривши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, враховуючи їх належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS], що підтверджується копією договору дарування квартири (а.с. 2). Відповідно до довідки Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» № 1194 від 05.08.2015 року [PERSON] є власником особового рахунку, зареєстрована та проживає за адресою: [ADDRESS], разом зі своєю донькою [PERSON], яка є дитиною-інвалідом, що підтверджується випискою Міжнародної клініки відновного лікування (а.с. 8-11). [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS], що підтверджується відомостями адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України в місті Києві про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача (а.с. 14). Акт комісії Житлово-експлуатаційної дільниці №317 Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» від 07.07.2015 року, затверджений начальником ЖЕД-317, був складений на предмет обстеження залиття квартири за адресою: [ADDRESS], яким встановлено, що 07 липня 2015 року залиття даної квартири сталось, через те, що в квартирі № 77 лопнув гнучкий шланг на з'єднанні до бачка унітазу, що є причиною залиття, внаслідок чого було залито стелі в кімнаті; стелі та стіни в коридорі; стіни кухні; стелі санвузла (а.с. 3). Акт комісії Житлово-експлуатаційної дільниці №317 Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» від 21.07.2015 року, затверджений начальником ЖЕД-317, був складений на предмет обстеження залиття квартири за адресою: [ADDRESS], яким встановлено, що залиття даної квартири сталось, через вихід з ладу гнучкої підводки на з'єднанні з бачком унітазу в квартирі № 77, що є причиною залиття, внаслідок чого було виявлено: 1) в кімнаті на віконних укосах мокрі рижі сліди площею 1,53 м.кв.; не працює вимикач освітлення; підлога волога, лінолеум вологий площею 17,85 м.кв., має запах цвілі; 2) в коридорі на стелі мокрі рижі сліди площею 3,48 м.кв.; на стінах відшарування фарби та безпіщанки площею 2,7 м.кв.; на стінах мокрі плями площею 8,8 м.кв.; 3) в санвузлі на стелі вздовж стіни, мокрі рижі сліди площею 0,9 м.кв. (а.с. 7). При цьому комісія зробила висновок, що для усунення затікання, потрібно провести в квартирі №77 ремонт гнучкої підводки на з'єднанні з бачком унітазу. Відповідно локального кошторису на будівельні роботи на ремонт квартири за адресою: [ADDRESS], Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» від 27 липня 2015 року, розмір будівельних робіт становить 9066,28 грн., кошторисна трудомісткість становить 126,37 грн., кошторисна заробітна плата становить 2460,98 грн. (а.с. 4-6). Згідно п. 1.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 (далі - Правила), повноваження органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування у сфері житлово-комунальних послуг; регулювання відносин у сфері житлово-комунальних послуг; порядок доступу до житла та іншого володіння для ліквідації аварій, проведення оглядів технічного стану, перевірки показів засобів обліку; права та обов'язки споживачів, виконавців, виробників; оформлення претензій споживачів до виконавців; порядок укладання договорів у сфері житлово-комунальних послуг визначаються згідно із Законом України "Про житлово-комунальні послуги" ( 1875-15 ). Згідно п. 2.3.6. Правил у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). Відповідно Додатку 4 до пункту 2.3.6 Правил Акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) складається комісією у складі: головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика), представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету; в якому описується, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено; з зазначенням причини залиття, аварії, що трапилась на системі ЦО, ГВС, (чітко зазначити причини, а саме несанкціоноване втручання мешканців кв. у роботу системи); акт повинен містити висновки і рекомендації комісії (надаються висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін.); члени комісії повинні підписати акт та з актом повинні бути ознайомлені мешканці квартир, які його також підписують. Суд встановив, що вищезазначеними Актами від 07.07.2015 року та від 21.07.2015 року, складеними на предмет обстеження залиття квартири за адресою: [ADDRESS], було визначено причину залиття даної квартири, а саме неналежний стан сантехніки квартири №77, де проживає відповідач [PERSON]. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно зі ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Разом з тим, відповідачем суду не надано жодних належних та допустимих доказів у заперечення проти позовних вимог, не здобуто таких доказів і в ході судового засідання. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно ч. 3 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати свої процесуальні обов'язки. Згідно ст. 4 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. За таких обставин, на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд приходить до висновку про задоволення позовної заяви. Згідно ч. 3 ст. 88 ЦПК України якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved