Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-07 00:00:00

В вересні 2015 року позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом, який неодноразово уточнювала, остання редакція від 10 червня 2016 року) до відповідача [PERSON] управління Держпраці у Дніпропетровській області (далі Відповідач, Держпраця), треті особи Приватне акціонерне товариство «Центральний гірничозбагачувальний комбінат» (далі ПрАТ «ЦГЗК»), відділення Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Кривий Ріг (далі ВВД ФССНВ, Фонд соцстрахування), про скасування акту спеціального розслідування за формою Н-5 та зобовязання скласти акт за формою Н-1 та Н-5 з висновком про нещасний випадок, повязаний на виробництві. В обґрунтування позовних вимог посилалася на те, що 01 вересня 2014 року о 17.40 годин в робочу зміну з 08.00 год. по 20.00 год., [PERSON], виконуючи наряд на транспортування гірничої маси, на робочому місці в Глеюватському карєрі ПАТ «ЦГЗК», загинув в результаті нещасного випадку. Комісією з спеціального розслідування нещасного випадку на виробництві був складений акт спеціального розслідування за формою Н-5, який нещасний випадок, що стався з [PERSON], визнано таким, що не повязаний з виробництвом. Однак, позивач не погодилася з цим висновком комісії, оскільки вважала його таким, що не відповідає фактичним обставинам справи, зробленим на припущеннях без врахування первинних документів, висновку СМЕ за № 1667 від 02.09.2014. На думку позивача, причиною нещасного випадку на виробництві було порушення технічних умов спорудження захисного породного валу, який належним чином не був укріплений. Крім того, вважає, що висновок комісії про причину нещасного випадку інфаркт мозку також не відповідає дійсності, оскільки згідно висновку СМЕ причиною смерті вказано таку послідовність: шок, інші комбінації переломів, які охоплюють декілька ділянок тіла, сполучена травма голови та тулубу. Також, позивач зазначила, що комісією не досліджено в повній мірі можливий вплив на стан здоровя небезпечних та шкідливих виробничих факторів, факторів важкості та напруженості трудового процесу. Вважає, що обовязковою умовою для визначення нещасного випадку таким, що повязаний із виробництвом є виконання працівником при цьому трудових обовязків. Позивач намагалася вирішити питання складення акту за формою Н-1 у позасудовому порядку, зверталася до третіх осіб, відповідача, а також до правоохоронних органів, однак це не дало результату, в звязку з чим вона звернулася з даним позовом до суду. В судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги з підстав, викладених в позовній заяві, просила їх задовольнити. Суду пояснила, що нещасний випадок з [PERSON] стався на виробництві, під час виконання ним трудових обовязків, основною причиною його смерті згідно висновку СМЕ являється шок та травми голови та тулубу, а супутнім діагнозом є інфаркт мозку, а також зазначила, що [PERSON] після падіння ще декілька хвилин був живий і йому намагалися надати допомогу. В судовому засіданні представник відповідача позовні вимоги не визнала в повному обсязі, надала письмові заперечення щодо позову, суду пояснила, що комісією з спеціального розслідування нещасного випадку, що стався з [PERSON], було повно та всебічно зясовано усі обставини нещасного випадку і визнано таким, що не повязаний з виробництвом на підставі п.п. 17 пункту 15 Порядку проведення розслідування, при розслідуванні дотримано усі вимоги законодавства, не було встановлено порушень охорони праці. Також, посилалася на висновок судмедексперта та його розяснення про те, що інфаркт мозку виник раніше у [PERSON] ніж травмування постраждалого. Крім того, зауважила, що розслідування нещасних випадків та складання за результатами розслідування це виключна компетенція комісії, і суд не повноважний вирішувати ці питання під час судового розгляду, оскільки це суперечить нормам цивільного процесуального права, зокрема ст. 256 ЦПК України. Просила відмовити в задоволенні позовних вимог. Представник третьої особи ПрАТ «ЦГЗК» в судовому засіданні позовні вимоги не визнав в повному обсязі, надав письмові заперечення на позов, просив відмовити в задоволенні позову. Суду пояснив, що комісією з розслідування нещасного випадку, що стався з [PERSON] було встановлено, що цей випадок не повязаний з виробництвом, розслідування було проведено з дотриманням норм чинного законодавства, підстав для повторного розслідування немає. Крім того, зауважив, що посилання позивача на недотримання норм охорони праці з боку роботодавця ґрунтуються на припущеннях, а не на доказах, оскільки проведеними експертними дослідженнями було встановлено технічну справність Белазу, яким керував [PERSON], останній проходив щоденне мед освідчення на стан здоровя і був допущений до роботи за медичними показниками, впливу шкідливих умов на погіршення стану здоровя постраждалого не встановлено, а нещасний випадок стався внаслідок інфаркту мозку і як наслідок втрати можливості керувати своїми діями, що призвело до падіння в карєр. Представник третьої особи Фонду соціального страхування в судовому засіданні позовні вимоги не визнала в повному обсязі з підстав викладених в письмових запереченнях, наданих суду, просила відмовити в задоволенні позову. Суду пояснила, що в комісії в якості її члена брав участь працівник Фонду, вважає розслідування проведене цією комісією повним та всебічним, а її висновок обґрунтованим. [PERSON] проходив кожного дня перед змінні мед освідчення, і був допущений за станом здоровя до роботи, питання щодо можливості за станом здоровя виконувати трудові обовязки вирішувалося медичним працівником. Допитана в якості свідка [PERSON] суду показала, що вона колишня невістка позивачки, на час нещасного випадку вона вже не була у шлюбі з [PERSON], але продовжувала спілкуватися із свекрухою, приймала участь у похованні, а також була присутня під час засідання комісії разом із [PERSON] Протокол комісії вона не читала, лише підписала, позивач також не ознайомлювалася з протоколом комісії, скарг на роботу комісії не було, оскільки позивач та вона (свідок) були юридично не обізнані щодо порядку розслідування. Зі слів померлого [PERSON] знає, що машина, кою він керував знаходиться в поганому технічному стані, ніхто крім нього не бажав сідати за кермо цієї машини, скаржився, що відпрацює декілька змін і піде на пенсію. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показав, що він являвся головою комісії з спеціального розслідування нещасного випадку, що стався з [PERSON], на теперішній час він не працює. 01 вересня 2014 року надійшло повідомлення про нещасний випадок, він поїхав на місце події, оглянув перекинутий Білаз, а на наступний день була створена комісія з розслідування цього нещасного випадку, до складу якої ввійшли представники ЦГЗК, Фонду соцстрахування, Держпраці. Комісією призначалася технічна експертиза обставин події, судово-медична експертиза причин смерті [PERSON], а також надсилалися необхідні запити до установ. В вязку з неотриманням повного пакету документів для висновку, строки розслідування були продовжені. Після повного і всебічного розслідування комісія зробила висновок про те, що нещасний випадок стався внаслідок інфаркту мозку постраждалого і як наслідок втрата ним можливості керувати своїми діями, зокрема [PERSON] не міг загальмувати і наїхав на вал і через декілька секунд подолав його і впав в карєр. Згідно висновку експерта Білаз був справний, але експертно-технічна комісія не могла дати 100% висновок про справність в звязку з триманими пошкодженнями машини. Смерть [PERSON] настала внаслідок тілесних ушкоджень, але комісія повинна була враховувати усі обставини, що призвели до смерті, і на думку комісії причиною нещасного випадку став інфаркт мозку. Щодо впливу небезпечних та шкідливих факторів на нещасний випадок, то цей факт встановлюється лише на підставі медичного висновку, а такий був відсутній. Як голова комісії він (свідок) мав право звертатися за розясненнями до експертів та установ для всебічного вивчення обставин події, в звязку з чим ним і було надіслано лист до СМЕ з розясненням причини смерті, а саме щодо черговості настання інфаркту та ушкоджень голови та тулубу. За розясненнями щодо впливу шкідливих факторів на нещасний випадок він не звертався, оскільки з практики експерт сам зазначає про це у висновку. Щодо розяснень експерта про наявність гіпертонічної хвороби у постраждалого, комісія вважала, що при такій хворобі повинен бути індивідуальний підхід в кожному разі перед зміною, а робітник коли почує погіршення стану здоровя повинен про це повідомити. Існує встановлена межа, відповідно до якої медичний працівник вирішую про можливість допустити працівника до виконання трудових обовязків. У випадку з [PERSON] артеріальний тиск був допустимий для допущення його до роботи. Суд, вислухавши пояснення представників сторін, третіх осіб, свідків, дослідивши матеріали цивільної справи та матеріали спеціального розслідування, всебічно і повно зясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення на них, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Позивач [PERSON] являється матірю померлого 01 вересня 2014 року [PERSON], [INFO] (т. 1, а.с. 9-10). Судом встановлено, що [PERSON] працював на посаді водія автотранспортних засобів (зайнятий на транспортуванні гірничої маси у технологічному процесі в карєрі) колони технологічного автотранспорту гірничо-транспортного цеху № 1 публічного акціонерного товариства «Центральний гірничозбагачувальний комбінат» (т. 1, а.с. 11-14). Відповідно до розпорядження № 83 від 26.01.2011, виданого ВАТ «ЦГЗК» гірничо-транспортний цех № 1, [PERSON] допущений до самостійної роботи водія автотранспортних засобів БелАЗ 7512, БелАЗ 75145, БелАЗ 75131 (т. 2, а.с. 31). Як вбачається з копії книги нарядів колони технологічного автотранспорту зміна № 2 ГТУ-1 ПАТ «ЦГЗК», [PERSON] отримав наряд 01 вересня 2014 року зміна з 08.00 години по 20.00 годину із зазначенням місця роботи БелАЗ-7512, хоз.№ 304 для виконання вивозу гірничої маси з карєру (т. 2, а.с. 32-33). Відповідно до копії журналу щозмінного перед рейсового та після рейсового медичних оглядів водіїв ТОВ «Медиком» з/п Глеєватський карєр, запис № 1 (т.2, а.с. 34-35) [PERSON] о 06.47 годині пройшов медогляд і був допущений до роботи. Згідно службовій записці від енергетика ГТЦ-1 [PERSON] щодо останньої ходки а/с хоз. № 304 01 вересня 2014 року в період з 17.16.27 год. по 17.40.30 год. [PERSON] очікував погрузку (т. 2, а.с. 36). Відповідно до копії акту форми Н-5 від 07 жовтня 2014 року проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 01 вересня 2014 року о 17 годині 40 хвилин на публічному акціонерному товаристві «Центральний гірничозбагачувальний комбінат» з [PERSON] комісією зроблений висновок, що нещасний випадок стався внаслідок інфаркту мозку, і виходячи з норми підпункту 17 пункту 15 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків на виробництві, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 30.11.2011 за № 1232 та, враховуючи відсутність впливу на нещасний випадок небезпечних та шкідливих виробничих факторів, факторів важкості чи напруженості трудового процесу, своєчасне проходження потерпілим обовязкового медичного огляду відповідно до законодавства, а також відсутність протипоказань потерпілому до виконання роботи за професією, комісія зробила висновок про те, що нещасний випадок не повязаний з виробництвом (а.с. 15-19). Відповідно до висновку експертно-технічної комісії з розслідування нещасного випадку від 01 вересня 2014 року о 17.40 год., комісія встановила такі причини нещасного випадку: неприйняття водієм [PERSON] необхідних доступних і достатніх заходів з безпечного керування карєрним самоскидом при русі заднім ходом до місця погрузки внаслідок раптового погіршення його здоровя (т.2, а.с. 25- 29). Висновком спеціаліста з питань судово-медичної експертизи № 1667 встановлено, що причиною смерті [PERSON] зявилася сполучена травма голови, тулубу та кінцівок, яка, на фоні інфаркту головного мозку, супроводжувалася переломами кісток скелету та ушкодженнями внутрішніх органів, ускладнилася розвитком шоком, що підкріплюється наявністю ушкоджень, даними судово-гістологічного дослідження, а також не суперечить морфологічним ознакам, виявленим при дослідженні трупа (а.с. 180-183). Видано остаточне лікарське свідоцтво про смерть (замість попереднього) № 1667 з причиною смерті: І. а) Шок; б) інші комбінації переломів, які охоплюють декілька ділянок тіла; в) сполучена травма голови, тулубу та кінцівок; г) водій спеціального транспортного засобу пересування, призначеного для використання на території підприємства, потерпілий внаслідок не дорожнього нещасного випадку. ІІ. Інфаркт мозку. (а.с. 183 зворотній бік). Відповідно до розяснень лікаря, СМЕ [PERSON] за № 1035 від 22.09.2014, наданих на запит голови комісії зі спец розслідування, інфаркт мозку виник раніше ніж травмування постраждалого, у хворих, під час розвитку інфаркту мозку, звичайно, спостерігаються головні болі, запаморочення, шат кість ходи, слабкість або оніміння кінцівок, об мороки, іноді болі в області серця, та короткочасна втрата свідомості, що ускладнювало адекватне керування транспортним засобом; ішемічний інсульт мозку (інфаркту мозку) гостре порушення мозкового кровообігу, що визиває загибель мозкової тканини; основними причинами його звичайно є гіпертонічна хвороба, атеросклероз судин основи головного мозку, стеноз магістральних артерій голови, васкуліти, аневризми та аномалії судин головного мозку, захворювання крові, підвищення згортаючих властивостей крові, під час закупорки мозкової судини тромбом або емболом. В даному випадку сполучена травма, отримана [PERSON] не могла бути причиною інфаркту мозку (т.2, а.с. 62). За змістом ст. ст. 3, 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. За змістом ст. 22 Закону України від 14 жовтня 1992 року "Про охорону праці", пп. 10, 14 Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1232 від 30 листопада 2011 року (далі Порядок), роботодавець повинен організовувати розслідування нещасного випадку, для чого зобов'язаний негайно своїм наказом утворити комісію з розслідування нещасного випадку. Зазначена комісія зобов'язана з'ясувати обставини і причини нещасного випадку, визначити, чи пов'язаний цей випадок з виробництвом, та скласти акт розслідування нещасного випадку за відповідною формою. У разі незгоди потерпілого або особи, яка представляє його інтереси, із змістом акта за формою Н-5 або формою НПВ, або незгоди з висновком розслідування про обставини та причини нещасного випадку рішення комісії може бути оскаржено до суду. Уточнивши в процесі розгляду справи свої позовні вимоги, позивачка фактично зводила їх до визнання незаконним акту за формою Н-5 та просила зобовязати роботодавця скласти акт за формою Н-1, а такі вимоги підлягають розгляду в суді. Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 13.11.2011 у справі № 6-20199св09 і є обовязковою для застосування. Доводи представника відповідача та представників третіх осіб про те, що нещасний випадок не повязаний з виробництвом, оскільки комісією з спецрозслідування встановлено причину нещасного випадку інфаркт мозку і за відсутності впливу на нещасний випадок небезпечних та шкідливих факторів, факторів важкості чи напруженості трудового процесу, застосовано п.п. 17 пункту 15 Порядку, є помилковими. Вирішуючи обґрунтованість зазначеного висновку комісії з розслідування нещасного випадку, що мав місце з [PERSON], суд виходить з того, що Постановою КМУ №1232 від 30.11.2011року затверджено Порядок проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві (далі - Порядок). Цей Порядок визначає процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах. Відповідно до п.36 Порядку спеціальному розслідуванню підлягають нещасні випадки із смертельними наслідками. Відповідно до п.42 Порядку Спеціальна комісія зобов'язана: обстежити місце, де стався нещасний випадок, одержати письмові чи усні пояснення від роботодавця і його представників, посадових осіб, працівників підприємства, потерпілого (якщо це можливо), опитати осіб - свідків нещасного випадку та осіб, причетних до нещасного випадку; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи для встановлення причини нещасного випадку і розроблення плану заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо); з'ясувати обставини і причини настання нещасного випадку; визначити, пов'язаний чи не пов'язаний нещасний випадок з виробництвом; установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; зустрітися з потерпілим (якщо це можливо) або членами його сім'ї чи уповноваженою особою, яка представляє його інтереси, щодо роз'яснення їх прав у зв'язку з настанням нещасного випадку. Як вбачається із акту проведення розслідування комісія для надання висновку вивчила технічну документацію, первинну медичну документацію, висновок судово-медичної експертизи, експертно-технічної комісії, розяснення до цього висновку, відповідь ТОВ «Медиком», оглянула місце нещасного випадку, допитала свідків та осіб, причетних до події. Як вбачається з акту проведення розслідування форма Н-5 , визначено психофізичні причини виникнення нещасного випадку, а саме раптове погіршення стану здоровя: ішемічний інсульт мозку (інфаркт мозку), внаслідок якого водій [PERSON] одержав травму. Пунктом 15 Порядку визначено обставини, за яких нещасний випадок визнається повязаний з виробництвом. Відповідно до п. 15 підпункті 1 вказаного Порядку, обставинами, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов'язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, є: 1) виконання потерпілим трудових (посадових) обов'язків за режимом роботи підприємства, у тому числі у відрядженні; Відповідно до п.7 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1232 від 30 листопада 2011 року, розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров'ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного і рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення, а також настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов'язків. При цьому, пунктом 16 Порядку передбачено вичерпний перелік обставин, за яких нещасні випадки не визнаються такими, що пов'язані з виробництвом. Таким чином, за наявності хоча б однієї з обставин, наведених у п. 15 Порядку, та за відсутності обставин, зазначених у п. 16 Порядку, нещасний випадок, що трапився із працівником є таким, що пов'язаний з виробництвом. У зв'язку з тим, що нещасний випадок, який трапився 01.09.2014 з [PERSON] під час виконання ним трудових обов'язків, не містить обставин, визначених пунктом 16 Порядку, за наявності яких нещасні випадки не визнаються такими, що пов'язані з виробництвом, а натомість - містить обставини, за наявності яких нещасний випадок визнається таким, що пов'язаний з виробництвом (передбачені п. 15 Порядку), комісія з розслідування нещасного випадку на виробництві дійшла хибного висновку про те, що нещасний випадок, що стався з [PERSON] при виконанні ним трудових обовязків 01 вересня 2014 року о 17 годині 40 хвилин, не повязаний з виробництвом, оскільки п.п. 17 пункт 15 Порядку не підлягає широкому тлумаченню. Таким чином, встановивши, що смерть [PERSON] відбулось під час виконання ним своїх трудових обов'язків, на робочому місці, суд визнає складені відповідачем акти розслідування нещасного випадку, що стався 01 вересня 2014 року на ПАТ «ЦГЗК» від 07 жовтня 2014 року про нещасний випадок, що не пов'язаний з виробництвом, незаконними і скасовує їх. Одночасно, суд вважає необхідним зобов'язати відповідача скласти нові акти про нещасний випадок з [PERSON], що пов'язаний з виробництвом. Оскільки позивач була звільнена від сплати судового збору при подачі позову до суду, а позовні вимоги задоволенні, то згідно ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь держави необхідно стягнути судовий збір в сумі 487,20 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved