Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-28 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, в якому просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за заповітом на земельну ділянку площею 3,96 га, що розташована на території Холмської сільради Арцизького району Одеської області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер [NUMBER] , посилаючись на те, що позбавлена можливості у нотаріальному порядку оформити свої спадкові права на земельну ділянку, яку заповів їй батько [PERSON] , який помер [INFO] року, через розбіжності в зазначенні серії та номеру державного акту у заповіті та правовстановлюючому документі, який надано нотаріусу. [PERSON] , яка залучена судом до участі у справі в якості третьої особи, заявлені [PERSON] позовні вимоги не визнає та подала суду позов, в якому просить суд визнати заповіт від 16.01.2014 року, яким [PERSON] заповів [PERSON] належну йому земельну ділянку, недійсним. В поданому до суду позові [PERSON] посилається на те, що є донькою померлого [PERSON] та також претендує на успадкування майна, яке залишилося після смерті батька, і звернулася до нотаріальної контори з відповідною заявою про прийняття спадщини. [PERSON] зазначає, що заповіт має бути визнаний недійсним, оскільки в ньому наявні розбіжності в написанні по батькові [PERSON] , тобто родинний зв`язок спадкодавця та спадкоємця не доведений, а також різняться серії та номери державних актів, що зазначений у заповіті та наявний у спадковій справі. Крім того, в порушення законодавства, що регулює порядок посвідчення заповітів, заповіт посвідчений уповноваженою особою в присутності лише одного свідка за потреби присутності не менш двох. [PERSON] , яка залучена судом до участі у справі в якості третьої особи, заявлені [PERSON] позовні вимоги не визнає, заявлені [PERSON] позовні вимоги підтримує та подала суду позов, в якому просить суд встановити факт, що вона є донькою [PERSON] , померлого [INFO] , посилаючись на те, що в теперішній час вона оформлює документи, необхідні для прийняття спадщини, що залишилася після смерті її батька, який помер. Однак, у документах, що підтверджують факт родинних відносин між нею та батьком, є розбіжності. Крім того, [PERSON] просить суд визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на спадкове майно, що залишилося після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , у вигляді 1/3 частини земельної ділянки площею 3,96 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, кадастровий номер [NUMBER] , у зв`язку з тим, що на момент смерті спадкодавця вона була не працездатною та має право на обов`язкову частку спадкового майна. Ухвалою суду від 23 вересня 2015 року у справі за позовною заявою [PERSON] до Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, за участю третьої особи: Арцизької районної державної нотаріальної контори Одеської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом, відкрито провадження та призначене судове засідання. Ухвалою суду постановленою у судовому засіданні від 28 січня 2016 року, залучено [PERSON] до участі у цивільній справі за позовною [PERSON] до Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, за участю третьої особи: Арцизької районної державної нотаріальної контори Одеської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору. 05.10.2016 р. до суду від залученої в судовому засіданні до участі у справі в якості третьої особи - [PERSON], надійшла зустрічна позовна заява до [PERSON] , Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, за участю третьої особи: Арцизької районної державної нотаріальної контори Одеської області про визнання заповіту недійсним, яка ухвалою суду від 07 жовтня 2016 року, була залишена без руху. 08.11.2016 р. до суду від залученої в судовому засіданні до участі у справі в якості третьої особи - [PERSON], з виправленими недоліками надійшла позовна заява до [PERSON] , Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, за участю третьої особи: Арцизької районної державної нотаріальної контори Одеської області про визнання заповіту недійсним. Ухвалою суду від 14 грудня 2016 року позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги [PERSON] до [PERSON] , Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, за участю третьої особи: Арцизької районної державної нотаріальної контори Одеської області про визнання заповіту недійсним, прийнято та об`єднано в одне провадження з позовною заявою [PERSON] до Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, за участю третіх осіб: [PERSON] , Арцизької районної державної нотаріальної контори Одеської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом. Ухвалою суду постановленою у судовому засіданні від 30 березня 2017 року, залучено [PERSON] до участі у цивільній справі за позовною [PERSON] до Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, за участю третіх осіб: [PERSON] , Арцизької районної державної нотаріальної контори Одеської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом, та позовною заявою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги [PERSON] до [PERSON] , Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, за участю третьої особи: Арцизької районної державної нотаріальної контори Одеської області про визнання заповіту недійсним. 31.07.2017 р. до суду від залученої в судовому засіданні до участі у справі в якості третьої особи - [PERSON], надійшла позовна заява до [PERSON] , [PERSON] про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування, яка ухвалою суду від 02 жовтня 2017 року, була залишена без руху. 06.10.2017 р. до суду від залученої в судовому засіданні до участі у справі в якості третьої особи - [PERSON], з виправленими недоліками надійшла позовна заява до [PERSON] , [PERSON] про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування. Ухвалою суду від 09 жовтня 2017 року позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування, прийнято та об`єднано в одне провадження з позовною заявою [PERSON] до Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, за участю третіх осіб: [PERSON] , [PERSON] , Арцизької районної державної нотаріальної контори Одеської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом, та позовною заявою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги [PERSON] до [PERSON] , Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, за участю третьої особи: Арцизької районної державної нотаріальної контори Одеської області про визнання заповіту недійсним. Представник позивачки за первісним позовом та відповідачки за позовами третіх осіб [PERSON] [PERSON] в судове засідання не з`явився, але надав до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, заявлений ними позов підтримав в повному обсязі, просили його задовольнити, позовні вимоги [PERSON] не визнав, просив відмовити у задоволенні позову, позовні вимоги [PERSON] визнав частково, в частині встановлення факту родинних відносин, та не визнав в частині визнання права власності в порядку спадкування. Представник відповідача - Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, в судове засідання не з`явився, але надав до суду заяву, в якій просив суд про розгляд справи у його відсутність, щодо заявлених позовних вимог покладається на розсуд суду. Представник третьої особи - Арцизької районної державної нотаріальної контори Одеської області, в судове засідання не з`явився, але надав до суду заяву, в якій просив суд про розгляд справи у його відсутність, щодо заявлених позовних вимог покладається на розсуд суду. Третя особа [PERSON] яка заявляє самостійні вимоги, в судове засідання не з`явилася, але надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, заявлені нею позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити, позовні вимоги [PERSON] , [PERSON] не визнала просила суд відмовити у задоволенні їх позовів. Представник третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги [PERSON] [PERSON] , в судове засідання не з`явився, але надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, заявлені ними позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити, позовні вимоги [PERSON] визнав частково, в частині визнання заповіту недійсним, та не визнав в частині визнання права власності в порядку спадкування, позовні вимоги [PERSON] не визнав, просив відмовити у задоволенні її позову. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, від яких надійшли клопотання про розгляд справи за їх відсутності, що відповідає положенням ч. 3 ст. 211 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється,що відповідає положенням ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, надані докази, давши їм оцінку в сукупності, приходить до наступного висновку. Суд вважає, що між сторонами склалися правовідносини, що випливають із цивільного законодавства, пов`язані із спадковим правом, тому, при вирішенні спору між сторонами, слід керуватися Цивільним Кодексом України. Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини. В судовому засіданні встановлено, за первісним позовом [PERSON] наступне, що 15.03.1985 року [PERSON] , уклала шлюб з [PERSON] , у якої до шлюбу було прізвище «[PERSON]», що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серія [NUMBER] від 15.03.1985 року (а.с. 8). [PERSON] , народилася [INFO] , її батьком вказаний [PERSON] , матір`ю вказана [PERSON] , відповідно до свідоцтва про народження серія [NUMBER] від 03.05.1966 р. (а.с. 7). [PERSON] , помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] від 28.08.2014 р., виданим відділом реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Арцизького районного управління юстиції в Одеській області (а.с. 6). За життя [PERSON] належала земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,96 га, розташована на території Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку cepiя [NUMBER] від 02.11.2006 року, кадастровий номер [NUMBER] (а. с. 11). [PERSON] на випадок своєї смерті залишив заповіт на ім`я [PERSON] , позивачки по справі первісним позовом, посвідчений секретарем виконавчого комітету Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області [PERSON]. 16.01.2014 року, та підписаний [PERSON] у її присутності, за проханням заповідача у зв`язку з хворобою та неграмотністю заповідача, який на день смерті [PERSON] не змінювався та не скасовувався, відповідно до якого [PERSON] заповів [PERSON] земельну ділянку площею 3,96 га, розташована на території Холмської сільської ради, яка належала йому на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку cepiя [NUMBER] від 02.11.2006 року. Відповідно до відповіді Відділу Держземагенства в Арцизькому районі Одеської області № К-15/0-17/6-15 від 11.09.2015 р., нормативно грошова оцінка земельної ділянки площею 3,96 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка належала [PERSON] , на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку cepiя [NUMBER] , отриманої у власність взамін сертифікату на право на земельну частку (пай) розташованої на території Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області з урахуванням індексації станом на 01.01.2015 р. становить 107 317,00 грн. (а.с.14). Позивачці за первісним позовом [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з тим, що позивачкою до нотаріальної контори було надано заповіт посвідчений секретарем Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області від 16.01.2014 р. за реєстровим № 02, в якому вказано, що [PERSON] заповів їй земельну ділянку площею 3,96 га, розташована на території Холмської сільської ради, яка належала йому на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку cepiя [NUMBER] , але позивачкою було надано до нотаріальної контори державний акт на право власності на земельну ділянку cepiя [NUMBER] . Крім того, наданий заповіт не відповідає вимогам Порядку вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 11.11.2011 року № 3306/5 (а.с. 13). Що стосується позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги [PERSON] про визнання заповіту недійсним, судом встановлено наступне. Відповідно до свідоцтва про народження серія [NUMBER] від 01.12.1961 р., викладеного російською мовою [PERSON] , народилася [INFO] , її батьком вказаний [PERSON] , матір`ю вказана [PERSON] (а.с. 91). З витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00017207571 від 13.10.2016 р., [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] , актовий запис № 20 від 27.06.1980 р., та після реєстрації шлюбу змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с. 106). 24.10.1989 року [PERSON] , уклала шлюб з [PERSON] , та після реєстрації шлюбу змінила прізвище на « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серія [NUMBER] від 24.10.1989 року (а.с. 27). Що стосується позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги [PERSON] про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування, судом встановлено наступне. Відповідно до копії свідоцтва про народження серія [NUMBER] від 12.05.2015 р. виданого повторно, [PERSON] , народилася [INFO] , її батьком вказаний [PERSON], матір`ю вказана [PERSON] (а.с. 236). Судом досліджено спадкову справу № 418-2014, щодо майна померлого [INFO] . [PERSON] , відповідно до якої після смерті [PERSON] з заявами про прийняття спадщини звернулися [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , з заявою про відмову від прийняття спадщини звернулася [PERSON] Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 18.02.2016 р., [PERSON] після смерті [PERSON] успадкував земельну ділянку площею 3,71 га в межах згідно з планом, розташованої на території Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, наданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Вказана земельна ділянка належала померлому на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії [NUMBER] , виданого на підставі рішення 18 сесії ХХІІІ скликання Холмської сільської Ради народних депутатів Арцизького району Одеської області від 22 серпня 2001 року № 86, зареєстрованого 25 грудня 2001 року в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 272 . Кадастровий номер земельної ділянки [NUMBER] . [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з тим, що нею до нотаріальної контори було надано заповіт посвідчений секретарем Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області від 16.01.20147 р. за реєстровим № 02, в якому вказано, що [PERSON] заповів їй земельну ділянку площею 3,96 га, розташована на території Холмської сільської ради, яка належала йому на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку cepiя [NUMBER] , але позивачкою було надано до нотаріальної контори державний акт на право власності на земельну ділянку cepiя [NUMBER] . Крім того, наданий заповіт не відповідає вимогам Порядку вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 11.11.2011 року № 3306/5. [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з тим, що у свідоцтві про народження виданого повторно серія [NUMBER] від 12.05.2015 р., в графі батько вказано [PERSON] , без зазначення прізвища та по-батькові. Також в копії актового запису про її прізвище та прізвище її матері вказано - [PERSON], а в свідоцтві про народження виданого повторно серія [NUMBER] від 12.05.2015 р., прізвище вказано [PERSON] (а.с. 144-199). Допитана як свідок [PERSON] показала, що на момент посвідчення заповіту від 16.01.2014 р. вона працювала секретарем виконавчого комітету Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, заповіт підписаний [PERSON] у її присутності, за проханням заповідача у зв`язку з хворобою та неграмотністю, дієздатність [PERSON] була перевірена. [PERSON] визнала, що при посвідчені вказаного заповіту нею було допущено помилки при посвідченні, а саме не було залучено не менш як двох свідків при посвідчені заповіту. Відповідно до статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини (частина друга статті 1236 ЦК України). Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 1257 ЦК України, заповіт, складений особою, яка не мала на це права, а також заповіт, складений з порушенням вимог щодо його форми та посвідчення, є нікчемним. За позовом заінтересованої особи суд визнає заповіт недійсним, якщо буде встановлено, що волевиявлення заповідача не було вільним і не відповідало його волі. Пленум Верховного Суду України у п. п. 17, 18 Постанови № 7 від 30 травня 2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що заповіт, складений особою, яка не мала на це права, зокрема, недієздатною, малолітньою, неповнолітньою особою (крім осіб, які в установленому порядку набули повну цивільну дієздатність), особою з обмеженою цивільною дієздатністю, представником від імені заповідача, а також заповіт, складений із порушенням вимог щодо його форми та посвідчення, згідно із частиною першою статті 1257 ЦК є нікчемним, тому на підставі статті 215 ЦК визнання такого заповіту недійсним судом не вимагається. Відповідно до п.п. 4, 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06 листопада 2009 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» нікчемний правочин є недійсним через невідповідність його вимогам закону та не потребує визнання його таким судом. В силу статей 215-216 ЦК України нікчемним правочин є в силу закону, а тому він не підлягає визнанню судом нікчемним, що не виключає можливості визнання його недійсним з метою незастосування нікчемного правочину. Однією із підстав нікчемності заповіту є порушення вимог щодо його форми та посвідчення. Загальні вимоги до форми заповіту встановлені ст. 1247 ЦК, а саме: письмова форма; нотаріальне посвідчення або посвідчення особами, уповноваженими на це законом (статті 1251, 1252 ЦК); зазначення у заповіті місця та часу його складання; підписання заповіту заповідачем. Відповідно ч.1 ст.1253 ЦК України, на бажання заповідача, його заповіт може бути посвідчений при свідках. Згідно ч.1 ст.1253 ЦК України, у випадках, встановлених абз.3 ч.2 ст.1248 і ст.1252 цього Кодексу, присутність не менш як двох свідків при посвідченні заповіту є обов`язковою. Відповідно до ч. 4 ст. 207 ЦК, якщо заповідач не може підписати заповіт внаслідок хвороби або фізичної вади, за його дорученням і в його присутності дозволяється підписання заповіту іншою особою. Підпис цієї особи засвідчується нотаріусом або посадовою особою, яка має право на здійснення нотаріальних дій. Поряд із посвідченням підпису, нотаріус зобов`язаний також в тексті заповіту зазначити причини, які зумовили необхідність підписання заповіту третьою особою (ч. 4 ст. 207 ЦК). Недотримання цих вимог є підставою для визнання заповіту недійсним. Відповідно ст. 37 Закону України «Про нотаріат», яка регламентує нотаріальні дії, що вчиняються посадовими особами органів місцевого самоврядування, у населених пунктах, де немає нотаріусів, уповноважені на це посадові особи органу місцевого самоврядування вчиняють такі нотаріальні дії: посвідчують заповіти (крім секретних). Згідно п.п. 1.2 розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 3306/5 від 11 листопада 2011 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14 листопада 2011 року за № 1298/20036 (далі Порядок), нотаріальні дії вчиняють посадові особи, на яких за рішенням відповідного органу місцевого самоврядування покладено вчинення цих дій. Відповідно п.п. 1.1., 1.4., розділу ІІІ Порядку вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування, затвердженого , посадові особи органів місцевого самоврядування, які вчиняють нотаріальні дії, посвідчують заповіти. Посадова особа органу місцевого самоврядування може на прохання особи записати заповіт з її слів власноручно або за допомогою загальноприйнятих технічних засобів. У цьому разі заповіт має бути прочитаний уголос та підписаний заповідачем, про що ним зазначається у заповіті перед його підписом. Згідно п.2.3 розділу ІІ Порядку, при вчиненні нотаріальної дії посадові особи органів місцевого самоврядування встановлюють особу, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії, у порядку, визначеному ст.43 Закону України "Про нотаріат". У разі, якщо за фізичну особу, яка внаслідок фізичної вади, хвороби не може власноручно підписати заповіт чи заяву, підписується інша фізична особа, посадова особа органу місцевого самоврядування встановлює особу громадянина, що бере участь у нотаріальній дії, і особу громадянина, який підписався за нього. Відповідно п. 1.4 розділу ІІІ Порядку, якщо заповідач через фізичні вади не може сам прочитати заповіт, посвідчення заповіту має відбуватися в присутності не менш як двох свідків. Свідками можуть бути лише особи з повною цивільною дієздатністю. Свідками не можуть бути посадова особа органу місцевого самоврядування, яка посвідчує заповіт, спадкоємці за заповітом, члени сім`ї та близькі родичі спадкоємців за заповітом, особи, які не можуть прочитати або підписати заповіт. Текст заповіту має містити відомості про особи свідків, а саме: прізвище, ім`я, по батькові кожного з них, дату народження, місце проживання, реквізити паспорта чи іншого документа, на підставі якого було встановлено особу свідка . Свідки, при яких посвідчено заповіт, зачитують його вголос та ставлять свої підписи на ньому. Якщо заповідач унаслідок фізичної вади, хвороби не може власноручно підписати заповіт, за дорученням заповідача він може бути підписаний іншим громадянином за правилами, викладеними у пункті 2.6 розділу II цього Порядку. Із змісту наведених норм вбачається, що дійсним, тобто таким, що відповідає вимогам закону є заповіт, який посвідчений уповноваженою особою, яка мала на це право в силу закону, відсутні порушення його форми та посвідчення, волевиявлення заповідача було вільним і відповідало його волі. Отже, досліджуючи та аналізуючи матеріали справи та нормативні акти, які регулюють спірні правовідносини, суд приходить до висновку, що заповіт було складено з порушенням нормативно-правових актів, вимог щодо його посвідчення, оскільки посвідчення даного заповіту відбувалося без присутності не менш як двох свідків, в присутності особи, на користь якої заповідалося майно. Відсутність відмітки про те, що заповіт прочитаний вголос. Тому, такий заповіт є нікчемним, який не породжує для сторін юридично-правових наслідків. Що стосується позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги [PERSON] в частині встановлення факту родинних, судом встановлено наступне. Відповідно до копії свідоцтва про народження серія [NUMBER] від 12.05.2015 р. виданого повторно, [PERSON] , народилася [INFO] , її батьком вказаний [PERSON], матір`ю вказана [PERSON] (а.с. 236). Відповідно копії актового запису про народження № 68 від 08.12.1958 року, [PERSON] народилася [INFO] її батьком вказаний [PERSON], матір`ю вказана [PERSON] , заявником є [PERSON] (а.с. 174). Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Судом встановлено, що [PERSON] необхідно встановити факт родинних відносин між ним та його померлим батьком з метою прийняття спадщини. В п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 року судам роз`яснено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Допитаний як свідок [PERSON] надав суду пояснення, що він був знайомий з [PERSON] з дитинства, працювали разом, йому відомо, що [PERSON] померлий [PERSON] визнавав її донькою, вона його визнавала батьком, [PERSON] виховував як рідну доньку, опікувався нею. Прізвище «[PERSON]» записала її мати, у зв`язку з тим, що була неграмотною. Допитана як свідок [PERSON] надала суду пояснення, що [PERSON] вона знає з дитинства, у зв`язку з тим, що вони були сусідами, її батьком був [PERSON] , вказане їй відомо від матері [PERSON] , яка розповідала, що її батьком є [PERSON] Допитана як свідок [PERSON] надала суду пояснення, що вона з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є родичами, їй зі слів її батьків відомо, що мати [PERSON] виїзджала до м. Харкова та приїхала вже вагітною, [PERSON] виховував її як рідну доньку, [PERSON] не знає чи дійсно [PERSON] є рідним батьком [PERSON] Згідно із ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ст. ст. 12, 76, 77, 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін . Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 90 ЦПК України, показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини. Якщо показання свідка ґрунтуються на повідомленнях інших осіб, то ці особи повинні бути також допитані. За відсутності можливості допитати особу, яка надала первинне повідомлення, показання з чужих слів не може бути допустимим доказом факту чи обставин, на доведення яких вони надані, якщо показання не підтверджується іншими доказами, визнаними допустимими згідно з правилами цього Кодексу. Враховуючи вищевикладене, давши оцінку всім дослідженим в судовому засіданні доказам, суд прийшов до висновку, що в судовому засіданні не знайшов своє підтвердження факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] , який помер [INFO] , уз в`язку з тим, що показання свідків надані з чужих слів, достовірно їм невідомо, що [PERSON] був батьком [PERSON] Крім того, [PERSON] не було надано доказів зміни прізвища « [PERSON] » на «[PERSON]», у зв`язку з реєстрацією шлюбу та не було заявлено клопотання про витребування зазначених доказів. Відповідно до положень статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду України. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Таким чином, зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на відсутність підстав для задоволення позову [PERSON] до Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, за участю третіх осіб: [PERSON] , [PERSON] , Арцизької районної державної нотаріальної контори Одеської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом, та позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування. Та наявність підстав для задоволення позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги [PERSON] до [PERSON] , Холмської сільської ради Арцизького району Одеської області, за участю третьої особи: Арцизької районної державної нотаріальної контори Одеської області про визнання заповіту недійсним. На підставі ст.ст. 15, 207, 215, 216, 1216, 1217, 1236, 1247, 1248, 1252, 1253, 1256, 1257, 1258, ЦК України,

Outcome: approved