Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-29 00:00:00

ВИМОГИ ПОЗИВАЧА [PERSON] звернувся до Автозаводського районного суду м. Кременчука із позовом в якому просив визнати незаконними та скасувати: -Наказ №313 від 12.06.2018 «Про накладення дисциплінарного стягнення», винесений директором Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління» Вертюх Олександром Миколайовичем; -Пункт 3 наказу №296 від 06.06.2018 «Про накладення дисциплінарних стягнень», винесений виконуючим обов`язки директора Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління» А.О.Тарасенко про притягнення до дисциплінарної відповідальності інженера з комплектації устаткування та МТЗ [PERSON] ; -Наказ №473 від 14.08.2018 «Про накладення дисциплінарного стягнення на інженера з комплектації устаткування і матеріалів(за розширеним колом виконанням обов`язків за вакантною посадою інженера з безпеки руху) [PERSON] », винесений директором Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління» Вертюх [PERSON] ; -Наказ №481 від 20.08.2018 «Про накладення дисциплінарного стягнення на інженера з комплектації устаткування і матеріалів [PERSON] », винесений директором Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління» Вертюх Олександром [PERSON] ; -Наказ №506 від 30.08.2018 «Про накладення дисциплінарного стягнення», винесений виконуючим обов`язки директора Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління» А.О.Тарасенко; -Наказ №488 від 21.08.2018 «Про накладення дисциплінарного стягнення на інженера з комплектації устаткування та матеріалів [PERSON] », винесений директором Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління» Вертюх Олександром [PERSON] ; -Наказ №498 від 28.08.2018 «Про накладення дисциплінарного стягнення на інженера з комплектації устаткування та матеріалів [PERSON] », винесений директором Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління» Вертюх Олександром [PERSON] ; -Наказ №334 від 20.06.2018 «Про накладення дисциплінарного стягнення», винесений директором Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління» Вертюх [PERSON] ; -Наказ №582 від 24.09.2018 «Про накладення дисциплінарного стягнення на інженера з комплектації устаткування та матеріалів [PERSON] », винесений директором Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління» Вертюх Олександром [PERSON] ; -Наказ №92-к від 26.09.2018 про звільнення [PERSON] з посади інженера з комплектації устаткування й матеріалів Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління», винесений директором Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління» [PERSON] Олександром [PERSON] ; -Поновити [PERSON] на посаді інженера з комплектації устаткування й матеріалів Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління» з 26.09.2018; -Стягнути з Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління» на користь [PERSON] середній заробіток за час вимушеного прогулу. ПОЗИЦІЯ ПОЗИВАЧА Позивач свої вимоги мотивував тим, що він працював інженером з комплектації устаткування й матеріалів Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління». Наказами №313 від 12.06.2018, №296 від 06.06.2018, №473 від 14.08.2018, №481 від 20.08.2018, №506 від 30.08.2018, №488 від 21.08.2018, №498 від 28.08.2018, №334 від 20.06.2018, №582 від 24.09.2018 його притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді попередження та догани і наказом №92-к від 26.09.2018 його було звільнено за систематичне невиконання посадових обов`язків. Накази вважає незаконним та такими, що підлягають скасуванню, оскільки відповідачем не дотримано вимоги щодо форми та змісту наказів про накладення дисциплінарних стягнень, так як в них відсутнє формулювання невиконання чи неналежного виконання передбачених посадовою інструкцією обов`язків, а також посилання на норми правових актів, які були ним порушені, що є істотним порушенням порядку притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності. В судовому засіданні представник позивача підтримав позов та просив його задовольнити з підстав, викладених в позовній заяві. Зазначив, що для всіх оскаржуваних наказів характерним є те, що в них не зазначено, які порушення норм КЗпП України допустив позивач. Звертав увагу на те, що відносно позивача проводилась велика кількість перевірок, більше 10, що свідчить про переслідування позивача з боку роботодавця. ПОЗИЦІЯ ВІДПОВІДАЧА Відповідач надіслав суду відзив, в якому зазначив, що позовну заяву вважає необґрунтованою та безпідставною, а позов таким, що не підлягає задоволенню. Вважає, що позивач, трактуючи норми ст.147 та ч.4 ст.149 КЗпП України ширше ніж їх зміст, створює лише свою уявну форму наказу, як організаційно-розпорядчого документа, що є необґрунтованим. Оскаржувані накази містять опис обставин(результати службової перевірки у разі її проведення), мотивацію із зазначенням безпосередньо пунктів локальних норм на підприємстві і законодавчих актів(Положення про трудову дисципліну, КЗпП України), рішення(резолютивну частину), кому та що слід зробити для прийняття подальших управлінських рішень, підстави для видачі наказу(матеріали перевірки). В судовому засіданні представник відповідача 3я особа [PERSON] та представник 3ої особи [PERSON] проти задоволення позову заперечували. Вважали, що підстав для задоволення позову не має. Звертали увагу на те, що «попередження», застосовані до [PERSON] не є дисциплінарним стягненням, оскільки такий вид стягнення не передбачений Кодексом законів про працю України. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ ПО СПРАВІ Ухвалою Автозаводського районного суду м.Кременчука від 26.11.2018об`єднано в одне провадження справи за позовом [PERSON] до Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління» про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу (Справа №524/7302/18 Провадження №2/524/2532/18; Справа №524/7307/18, провадження №2/524/2537/18; Справа №524/7304/18, провадження №2/524/2534/18; Справа №524/7307/18, провадження №2/524/2537/18; Справа №524/8239/18, провадження №2/524/2730/18; Справа №524/8259/18, провадження №2/524/2736/18) та присвоїти єдиний номер - Справа №524/7302/18 Провадження №2/524/2532/18. Ухвалою Автозаводського районного суду м.Кременчука від 08 січня 2019 року об`єднано в одне провадження справи за позовом [PERSON] до Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління» про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу (Справа №524/7302/18 Провадження №2/524/2532/18) і справи за позовом [PERSON] до Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління» про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності (справа №524/7305/18 та справа № 524/7306/18) та присвоїти єдиний номер - Справа №524/7302/18 Провадження №2/524/2532/18. ОБСТАВИНИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ Судом встановлено, що з 27.06.2017 [PERSON] працював на посаді інженера з комплектації устаткування й матеріалів Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління», що підтверджується копією трудової книжки [NUMBER] . Згідно посадової інструкції інженера з матеріально-технічного забезпечення та комплектування, інженер: забезпечує підприємство усіма необхідними для його виробничої діяльності матеріальними ресурсами, сировиною, матеріалами, напівфабрикатами, мастилом, комплектуючими виробами, інструментом, запасними частинами, спецодягом, господарчим інвентарем тощо); - бере участь в розробленні проектів перспективних і річних планів матеріально-технічного забезпечення виробництва; - бере участь в узгодженні умов і укладанні договорів поставок з матеріально-технічного забезпечення підприємства, вживає заходи щодо розширення прямих постійних і довгострокових зв`язків з постачальниками; - бере учать у роботі, пов`язаній з підготовкою претензій до постачальників у разі порушення ними договірних зобов`язань, узгоджує з постачальниками зміни умов укладених договорів; - бере участь в роботі з ресурсозбереження, технічно-економічного аналізу в галузі матеріально-технічного забезпечення; - бере участь в розробленні нормативів потреби і виробничих (складських) запасів матеріальних ресурсів; забезпечує контроль за станом запасів матеріалів і комплектуючих виробів, додержанням лімітів на відпускання матеріальних ресурсів, їх витраченням у підрозділах підприємства за прямим призначенням; дбає про особисту безпеку і здоров`я, а також безпеку і здоров`я оточуючих людей в процесі виконання будь-яких робіт чи перебування на території підприємства; знає і виконує вимоги нормативно-правових актів про охорону праці, правила поводження з машинами, механізмами, устаткуваннями та іншими засобами виробництва; проходить у встановленому законом порядку попередні та періодичні медичні огляди; дотримується вимог пожежної безпеки, не допускає дій, які можуть призвести до виникнення пожежі; дотримується встановленого протипожежного режиму, виконує вимоги правил та інших нормативних документів з питань пожежної безпеки, чинних на підприємстві; застосовує наявні засоби пожежогасіння, знає порядок дій у разі виникнення пожежі чи аварії; виконує вказівки керівника та відповідальних за пожежну безпеку. 06 червня 2018 року виконуючим обов`язки директора Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління» А.О.Тарасенком винесено наказ №296 яким до інженера з комплектації та МТЗ [PERSON] застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження. Згідно оскаржуваного наказу підставою для його прийняття слугували матеріали та справи станом на 06.06.2018, передані директором КП «КТУ», щодо внутрішньої діяльності КП «КТУ» в частині [PERSON] за результатом розгляду доповідної записки [PERSON] від 21.05.2018, пояснювальної [PERSON] від 04.06.2018, доповідної [PERSON] від 04.06.2018, пояснень наданих головним бухгалтером [PERSON] , 06.06.2018 в телефонній розмові, встановлено невиконання вимог п.1.6 та п.5.2 облікової політики підприємства(відсутність печатки, невиконання вимог бухгалтерії), чим порушено п.5.3 Положення про трудову дисципліну. Наказом №210 від 25.04.2018 на КП «Кременчуцьке тролейбусне управління» було затверджено «Положення про трудову дисципліну на підприємстві». Вказаним Наказом встановлено, що стягнення за порушення трудової дисципліни, передбачені ст.147 КЗпП України застосовуються лише за результатами проведення службової перевірки. Інші заходи реагування за порушення трудової дисципліни, передбачені Колективним договором, поряд з Положенням про трудову дисципліну, застосовуються за відсутністю підстав для проведення службової перевірки. Згідно п.4 Положення про трудову дисципліну на КП «Кременчуцьке тролейбусне управління» виконавці, керівники структурних підрозділів підприємства, якими допущено порушення трудової дисципліни, втому числі й особи на яких покладено контроль з виконанням трудової дисципліни можуть бути: притягненні до дисциплінарної відповідальності у вигляді «попередження», «догани», «звільнення»; виключені з числа працівників до яких застосовуються преміювання, або включені до такого списку із зменшеним преміюванням; притягнені до відповідальності згідно з положенням Колективного договору; іншої юридичної відповідальності в залежності від наслідків. Попередження застосовується до працівника, якщо порушення трудової дисципліни не призвело до серйозних наслідків в роботі підприємства. Кількість оголошених попереджень протягом року не може бути більше двох. У разі порушення трудової дисципліни більше двох разів на рік, то працівнику може бути оголошено догану за результатами службової перевірки. Попередження оголошується наказом керівника підприємства, без проведення службової перевірки, або за її результами. Догана застосовується до працівника, якщо порушення трудової дисципліни призвело до порушення законодавчих вимог, порушень трудової інструкції, внутрішніх організаційно-розпорядчих вимог, інших серйозних наслідків в роботі підприємства, або якщо працівнику вже було оголошено два попередження протягом одного року. В інших випадках не передбачених цим Положенням, працівники, що допустили вчинення порушень трудової дисципліни притягуються до відповідальності згідно із визначеним законодавством порядком за результатами проведення службової перевірки. Неналежний документ(неналежне виконання обов`язків) виконання документу з допущенням посилок, або з порушенням встановленого порядку фіксування внутрішньої діяльності підприємства за трудовими відносинами в робочому порядку, відсутність необхідного візування, невідповідність в робочих документах даних у відповідності до виробничих норм, або виконання документу з порушенням нормативно-правових актів або виробничих вимог, передбачених за посадовою інструкцією. Оформлюється резолюцією уповноваженої особи, або причетною особою у формі доповідної/службової записки на керівника підприємства(п.5.3 Положення про трудову дисципліну на КП «Кременчуцьке тролейбусне управління» ) Відповідно до п. 1.6 Положення про облікову політику КП «Кременчуцьке тролейбусне управління», затвердженого наказом Директора КП «Кременчуцьке тролейбусне управління» [PERSON] підставою для відображення операцій в бухгалтерському обліку є первинний документ, який фіксує факт здійснення операцій. Оформлення первинних документів, форму яких не встановлено чинним законодавством дозволяється створювати в довільній формі з обов`язковим дотриманням вимог встановлених законодавством для первинних документів. Документ має бути підписаний особисто, а підпис може бути скріплений печаткою згідно з п.2.5 Положення №88(використання печатки для документів КП «КТУ» - обов`язкове). Електронний підпис накладається відповідно до законодавства про електронні документи та електронний документообіг. Використання при оформленні первинних документів факсимільного відтворення підпису допускається в порядку, встановленому законом, іншими актами цивільного законодавства. Наказом №313 від 12.06.2018 «Про накладення дисциплінарного стягнення», винесеним директором Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління» [PERSON] Олександром Миколайовичем до [PERSON] , як інженера з комплектації та МТЗ(інженера з безпеки руху), було застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження(друге). Відповідно до змісту наказу, підставою для його винесення слугувало неналежне ведення Журналу реєстрації інструктажів з питань безпеки руху(відрядження), станом на 12.06.2018, за період з 16.04.2018 по 05.06.2018(відсутні підписи осіб, що перебували у відряджені), чим порушено п.5.3 Положення про трудову дисципліну, затвердженого наказом по підприємству від 25.04.2018 №210. Згідно посадової інструкції інженера з безпеки дорожнього руху від 24.10.2003 №60 інженер з безпеки дорожнього руху здійснює встановлений облік та звітність щодо безпеки руху; забезпечує своєчасне проведення інструктажів охорони праці, з пожежної безпеки(первинний, повторний, цільовий, при необхідності позаплановий) забезпечує якісне та своєчасне проведення поточного контролю за станом охорони праці; веде документацію з охорони праці відповідно до вимог діючих нормативно-правових документів з охорони праці. В п.6.3 посадової інструкції інженера з безпеки дорожнього руху визначено, що до призначення на посаду та протягом трудової діяльності проходить навчання та перевірку знань з питань охорони праці, пожежо- та електробезпеки, надання першої допомоги постраждалим від нещасних випадків. Із змістом вказаної посадової інструкції [PERSON] був ознайомлений 18.12.2017(а.с.127-129, т.1). Наказом №334 від 20.06.2018 «Про накладення дисциплінарного стягнення», винесеним директором Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління» [PERSON] Олександром Миколайовичем інженера з комплектації та матеріально-технічного забезпечення [PERSON] було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді попередження на підставі подання головного бухгалтера [PERSON] від 20.06.2018. Із змісту подання головного бухгалтера [PERSON] від 20.06.2018 вбачається, що інженером з комплектації та матеріально-технічного забезпечення [PERSON] під час взаємовідносин між КП «Кременчуцьке тролейбусне управління» та ТОВ «Домус Арт» було порушено принцип бухгалтерського обліку, внаслідок двічі проведення оплат за резолюцією директора підприємства по одному і тому ж самому рахунку від 14.03.2018 №519(поставлено товар за видатковою накладною від 30.03.2018 №636). Незважаючи на наявну дебіторську заборгованість [PERSON] до бухгалтерії було надано рахунок на оплату за поставкою товару по накладній від 19.06.2018 №796. 14.08.2018 Наказом №473 «Про накладення дисциплінарного стягнення на інженера з комплектації устаткування і матеріалів(за розширеним колом виконанням обов`язків за вакантною посадою інженера з безпеки руху) [PERSON] », винесеним директором Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління» [PERSON] до [PERSON] застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани на підставі акта службової перевірки від 14.08.2018 №4. Так, відповідно до акта службової перевірки від 14.08.2018 №4 комісією було встановлено, що звіти про результати діяльності у сфері міського електротранспорту та оперативного інформування про ДТП за січень-травень 2018 року були підписані начальником ВЕРС [PERSON] та не підписані інженером з безпеки руху [PERSON] .. Відповідно до наказу №481 від 20.08.2018 «Про накладення дисциплінарного стягнення на інженера з комплектації устаткування і матеріалів [PERSON] » до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді «попередження» на підставі акта службової перевірки від 20.08.2018 №9. Так, відповідно до вказаного акту, комісією було встановлено факт порушення трудової дисципліни [PERSON] , а саме неповажної поведінки відносно [PERSON] , що відповідно до Положення класифікується як порушення трудової дисципліни. На думку комісії, [PERSON] , було порушено п.5.1, 5.4, 5.6 та 5.9 Положення. Згідно п.5.1, 5.4, 5.6 та 5.9 Положення про трудову дисципліну на КП «Кременчуцьке тролейбусне управління» відмова від\~підпису про\~ознайомлення з\~документом дії особи спрямовані на порушення звичайного порядку документообігу або фіксування факту в ході внутрішньої діяльності підприємства за трудовими відносинами в робочому порядку, що є порушенням ч.2 ст.140 КЗпП України. Оформлюється службовою/доповідною на керівника підприємства, або відповідним актом. Неналежні дії працівника(неналежне виконання обов`язків) є самовільне, всупереч встановленому законом або на підприємстві порядку, здійснення свого дійсного або гаданого права, що не завдало істотної шкоди. Неналежними діями працівника є дії працівника в робочий час, що прямо виходять за коло його функціональних обов`язків; втручання в діяльність іншого працівника, безпідставне та власне наполягання щодо вчинення дій, пов`язаних із зміною пріоритетів і функціональних обов`язках інших працівників, вчинення дій з порушенням взаємозв`язку за посадою, неповажна поведінка, образа працівника, вчинення морально-психологічного тиску, примушування, провокація, тощо. Також до не належних дій працівника відноситься зловживання правом. Порушення організаційно-розпорядчих\~вимог будь-яке інше порушення трудової дисципліни згідно даного Положення, або звичаїв та правил у сфері трудових відносин між працівниками, взаємозв`язків за посадою, тощо. Оформлюється уповноваженою або причетною особою у формі доповідної/службової записки на керівника підприємства. Приховування порушення про трудову дисципліну дії/бездіяльність працівника, якому відомі певні обставини, факти, події, трудові обставини, учасником, або свідком яких він являється, спрямовані на неприйняття в них участі, що є порушенням вимог ч.2 ст.140 КЗпП України, в тому числі відмова від підпису складеного документу, у якому зафіксовано дійсні обставини, що мали або мають місце, або не надання доповідної чи пояснення. 30.08.2018 виконуючим обов`язки директора Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління» А.О.Тарасенком винесено наказ №506 «Про накладення дисциплінарного стягнення», яким до [PERSON] застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження на підставі пояснень [PERSON] від 30.08.2018, фотознімків, п.5.4 Положення про трудову дисципліну. В своїх поясненнях [PERSON] зазначив, про те, що «якір» на човен, який знаходився в токарному цеху належить [PERSON] , який попросив зварити його; грошову винагороду не пропонував. Наказом директора Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління» Вертюха [PERSON] . від 21.08.2018 №488 «Про накладення дисциплінарного стягнення на інженера з комплектації устаткування та матеріалів [PERSON] » позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у виді догани на підставі акту службової перевірки від 21.08.2018 №5. Під час проведення службової перевірки від 21.08.2018 №5 комісією було встановлено, що інженером з комплектації устаткування і матеріалів [PERSON] внаслідок неякісного оформлення, супроводу та контролю договору з поставки компресора, було здійснено забезпечення підприємства обладнанням(б/у) в стані непридатному до експлуатації, без відповідних супроводжуючих документів, внаслідок неналежного виконання обов`язків обумовлених трудовим договором в частині визначення та перевірки комплекту супроводжуючих документів на компресорну станцію під час виконання договору з ТОВ «Компресормаш-сервіс» від 10.01.2018 №350/01-18. Вказане призвело до порушення [PERSON] п.5.5 Положення про трудову дисципліну неналежне виконання обов`язків. Наказом директора Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління» Вертюха О.М. №498 від 28.08.2018 «Про накладення дисциплінарного стягнення на інженера з комплектації устаткування та матеріалів [PERSON] », до [PERSON] застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани на підставі акта службової перевірки від 28.08.2018 №10. Комісією було встановлено факти протиправної поведінки у формі неналежного виконання посадових обов`язків, що є умисними винними діями, всупереч встановленому порядку, що не завдало істотної шкоди; факти ухилення [PERSON] 14.08.2018 від виконання трудових обов`язків, що мало місце протягом 20 хвилин без поважних причин. Згідно Правил внутрішнього трудового розпорядку КП «Кременчуцьке тролейбусне управління» для інженерно-технічних працівників та службовців встановлено такий графік роботи початок роботи о 08:00, закінчення роботи о 17:00, перерва з 12:00 до 13:00, вихідні дні: субота, неділя(а.с.71, т.3). Підставою для проведення службової перевірки слугувало звернення директора МПП «Релаксація» [PERSON] .. Наказом №582 від 24.09.2018 «Про накладення дисциплінарного стягнення на інженера з комплектації устаткування та матеріалів [PERSON] », останнього притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у виді догани на підставі акта службової перевірки від 24.09.2018 №12. Згідно акта службової перевірки від 24.09.2018 №12, комісією було встановлено факти порушення [PERSON] трудової дисципліни у формі невиконання ним посадових обов`язків, обумовлених трудовим договором та наказу по підприємству, що є умисним винним діянням, всупереч встановленому порядку, що не завдало істотної шкоди. З вказаного акту вбачається, що за складом посадових обов`язків інженера з МТЗ КП «КТУ» [PERSON] був зобов`язаний забезпечити виклик підрядника та забезпечити належний супровід договорів підряду, в тому числі і надати належним чином оформлені первинні документи з виконання робіт. Дані обов`язки [PERSON] мав виконати самостійно, але не виконав. Також [PERSON] не виконав власні посадові обов`язки, незважаючи на окремий наказ по підприємству від 21.08.2018 №487. В п.2, 3 наказу від 21.08.2018 №487 «Про комісійну перевірку окремих фінансово-господарських операцій підприємства» визначено, що [PERSON] до 30.08.2018 було зобов`язано забезпечити участь представника фоп [PERSON] . для проведення контрольного огляду складу виконаних робіт та вивчення документів з [PERSON] та зобов`язано надати пояснення щодо супроводу договорів підряду від 27.11.2017 №271 та від 20.12.2017 №5 та відповідного належного документального оформлення. 03 вересня 2018 року за вих..07-11/481 на адресу фізичної особи підприємця [PERSON] за підписом директора КП «КТУ» [PERSON] було направлено претензію по договорам підряду від 27.11.2017 №271 та від 20.12.2017 №5. Вказана претензія отримана фізичною особою підприємцем [PERSON] 12.09.2018. 26.09.2018 наказом №92-к [PERSON] звільнено з посади інженера з комплектації устаткування й матеріалів Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління» у зв`язку із систематичним невиконанням без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором і правилами внутрішнього трудового розпорядку, на підставі п.3 ст.40 КЗпП України, таб. №5099, код-2149.2, код ЗК ППТР-22296, на підставі акта службової перевірки від 25.09.2018 №14 та протоколу засідання профспілкового комітету від 26.09.2018 №10. Так, відповідно до акту службової перевірки від 25.09.2018 №14 комісією встановлено факти порушення [PERSON] трудової дисципліни, у формі невиконання ним посадових обов`язків , обумовлених трудовим договором та вимог наказу по підприємству яким призначено уповноважену особу з питань закупівель, що є умисним винним діянням, всупереч встановленому порядку, що не завдало істотної шкоди. За складом посадових обов`язків інженера з МТЗ КП «КТУ», визначених відповідно до п.33 ч.1 ст.1 ЗУ «Про публічні закупівлі» та п.2.10.1 Положення про уповноважену особу, [PERSON] був зобов`язаний забезпечити оприлюднення звітів про укладені договори в систем електронних закупівель відповідно до вимог Закону, що [PERSON] не виконував без поважних причин в порушення вимог Закону. 21 серпня 2017 року в зв`язку із звільненням [PERSON] , директором КП «КТУ» прийнято наказ про внесення змін до наказу від 01.11.2016 №506 про призначення уповноваженої особи для організації та проведення процедур закупівель товарів, робіт та послуг відповідно до ЗУ «Про публічні закупівлі», наказу Мінекономрозвитку України «Про затвердження Примірного положення про тендерний комітет або уповноважену особу(осіб), яким [PERSON] було визначено уповноваженою особою. Згідно п.2.10.2 Положення про уповноважену особу, затвердженого директором КП «КТУ» 28.08.2017 інженер з комплектації устаткування і матеріалів [PERSON] у разі здійснення закупівель товарів, робіт і послуг без використання електронної системи закупівель, за умови, що вартість предмета закупівлі дорівнює або перевищує 50 тис.грн та є меншою за вартість в 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень обов`язково оприлюднює звіт про укладені договори в системі електронних закупівель відповідно до вимог Закону. Під час службової перевірки 25.09.2018 Комісією також було встановлено, що за даними бухгалтерського обліку в 2018 році на момент проведення перевірки підприємством було укладено договори та здійснено придбання матеріальних цінностей на суму понад 50 тис.грн з таким контрагентами: фоп [PERSON] , ТОВ «МСС «ТіДіСі-дальнобой», ТОВ «Технооптторг-Трейд», фоп [PERSON] , фоп [PERSON] та інші(крім МПП «Інтер`єр»), без відповідного оприлюднення звітів про укладені договори згідно з вимогами абз.4 ч.1 ст.2, ст..10 ЗУ «Про публічні закупівлі». НОРМИ ПРАВА Частина шоста статті 43 Конституції України гарантує громадянам захист від незаконного звільнення. Положення Кодексу законів про працю України(далі - КЗпП України) покладає на працівника як сторону трудових відносин певні обов`язки. Так, в ст.139 КЗпП України визначено, що працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватись трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. У випадку порушення вказаного обов`язку у власника або уповноваженого ним органу виникає право застосовувати до працівника стягнення. Відповідно до ч.1 ст.147 КЗпП України такими стягненнями є догана та звільнення. За передбаченими пунктом 3 статті 40 КЗпП України підставами працівник може бути звільнений лише за проступок на роботі, вчинений після застосування до нього дисциплінарного або громадського стягнення за невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. У таких випадках враховуються ті заходи дисциплінарного стягнення, які встановлені чинним законодавством і не втратили юридичної сили за давністю або зняті достроково (стаття 151 КЗпП України), і ті громадські стягнення, які застосовані до працівника за порушення трудової дисципліни у відповідності до положення або статуту, що визначає діяльність громадської організації, і з дня накладення яких до видання наказу про звільнення минулого не більше одного року(п.23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів») В пункті 22 вищевказаної постанови роз`яснено, що у справах про поновлення на роботі осіб, звільнених за порушення трудової дисципліни, судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом до звільнення, чи могло воно бути підставою для розірвання трудового договору за пунктами 3, 4, 7, 8 статті 40, пункту 1 статті 41 КЗпП України, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1, 148, 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. Згідно ст.235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу. Згідно із статтею 27 Закону України «Про оплату праці» порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Середній заробіток за час вимушеного прогулу обраховується відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 р. N 100(далі Порядок №100) Відповідно до пунктів 2, 8 Порядку № 100, середньомісячна заробітна плата обчислюється, виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Якщо протягом останніх двох календарних місяців працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи. Якщо і протягом цих місяців працівник не відпрацював жодного робочого дня, середня заробітна плата обчислюється відповідно до останнього абзацу пункту 4 цього Порядку. Нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях(ч.ч.1,6 ст.81 Цивільного процесуального кодексу України(далі ЦПК України)) Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. В ст. 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом(ч.1 ст.78 ЦПК України) Згідно ст. 79, 80 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. ОЦІНКА СУДУ В постанові від 11 лютого 2019 року по справі 487/865/179 (61-27723св18) Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вказав на те, що для правомірного розірвання роботодавцем трудового договору на підставі пункту 3 статті 40 КЗпП України необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку; невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності; невиконання або неналежне виконання трудових обов`язків повинно бути систематичним; враховуються тільки дисциплінарні й громадські стягнення, які накладаються трудовими колективами і громадськими організаціями відповідно до їх статутів; з моменту виявлення порушення до звільнення може минути не більше місяця. Систематичним невиконанням обов`язків вважається таке, що вчинене працівником, який раніше допускав порушення покладених на нього обов`язків і притягувався за це до дисциплінарної відповідальності, проте застосовані заходи дисциплінарного чи громадського стягнення не дали позитивних наслідків і працівник знову вчинив дисциплінарний проступок. При притягненні працівника до даного виду відповідальності, роботодавець повинен навести конкретні факти допущеного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків, роз`яснити ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, врахувати обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Аналогічні висновки викладені в постановах Верхового Суду від 14 січня 2019 року по справі 344/9143/17(провадження 61-38115св18), від 19 грудня 2018 року по справі № 700/63/18(провадження № 61-45629ск18), від 14 березня 2019 року по справі № 579/103/18(провадження 61 - 41633св18). Перевіряючи оскаржувані позивачем накази про притягнення до дисциплінарної відповідальності на відповідність вищевказаним умовам суд відзначає наступне. Відповідно до п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Вказана стаття також закріплює принцип належного здійснення правосуддя, який більш конкретизується в рішеннях Європейського суду з прав людини. У справі «Бендерський проти України» Європейський суд з прав людини нагадав, що «відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватись в світлі обставин кожної справи. Конвенція не гарантує захист теоретичних та ілюзорних прав, а гарантує захист прав конкретних та ефективних. Право може вважатися ефективним, тільки якщо зауваження сторін насправді «заслухані», тобто належним чином вивчені судом.»(Заява № 22750/02, §42 рішення від 15 листопада 2007року). Так, одним із доводів відповідача щодо наказів №296 від 06.06.2018, №313 від 12.06.2018, №334 від 20.06.2018, №481 від 20.08.2018, №506 від 30.08.2018 про застосування стягнення у виді «попередження» було те, що «попередження» не є дисциплінарним стягненням в розуміння КЗпП України. З вказаним доводом суд погодитись не може, з огляду на наступне. Суд погоджується з тим, що дійсно ч.1 ст.147 КЗпП України не закріплює такого виду дисциплінарного стягнення як «попередження». Однак, суд приймає до уваги те, відповідно до ч.2 ст.147 КЗпП України у Комунальному підприємстві «Кременчуцьке тролейбусне управління» був затверджений нормативний акт, який встановлював види відповідальності працівників підприємства, а також підстави та порядок її застосування. На переконання суду, положення чинного трудового законодавства не містять заборони трудовому колективу самостійно встановлювати відповідальність за вчинення дисциплінарних проступків. Однак, у вказаних випадках, вид стягнення, визначений трудовим колективом, не повинен бути тяжчим ніж види, які визначені в ст.147 КЗпП України. Суд враховує, що Положення про трудову дисципліну на КП «Кременчуцьке тролейбусне управління» було погоджено головою профкому(т.1 а.с.114) та згідно преамбули наказу про його затвердження, розроблено відповідно до ст..139-152 КЗпП України, Правил внутрішнього трудового розпорядку КП «КТУ», Колективного договору(від 29.05.2015 №96). З огляду на те, що «попередження», як вид дисциплінарного стягнення передбачено в Положенні про трудову дисципліну на КП «Кременчуцьке тролейбусне управління», суд вважає, що воно є дисциплінарним стягненням в розуміння КЗпП України. Також суд не може погодитись із доводами відповідача про те, що дисциплінарні стягнення у виді попередження не були покладені в основу наказу №92-к від 26.09.2018 про звільнення позивача, з огляду на наступне. В акті службової перевірки від 25.09.2018 №14, який слугував підставою для винесення наказу про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зазначено, що: «За останній рік [PERSON] має також не зняті дисциплінарні стягнення визначені в п.6 Змісту перевірки»(т.1, а.с.191). Так, у вказаному пункті акту службової перевірки від 25.09.2018 зазначено: «дисциплінарні стягнення за останній рік має 4 «попередження»(зауваження), 4 «догани», згідно з наказами: №296 від 06.06.2018 за невиконання вимог облікової політики, що призвело до неналежного бухгалтерського обліку; №313 від 12.06.2018 за неналежне ведення журналу інструктажів з питань безпеки руху; №334 від 20.06.2018 за порушення фінансової дисципліни; №473 від 14.08.2018 за не складання звітів та оперативного інформування за січень-травень 2018 року з безпеки руху, передбачених посадовими обов`язками, що призвело до спотворення результатів діяльності підприємства. Не надання пояснень до 06.07.2018 за резолюцією керівника підприємства; №488 від 21.08.2018 за неналежне виконання обов`язків під час супроводу договору з поставки компресорної станції; №498 від 28.08.2018 за спробу впливу на головного інженера МПП «Релаксація» з метою отримання неправомірної винагороди, або спроби одержати таку винагороду без законних на те підстав в ході виконання договору підряду; №506 від 30.08.2018 за втручання в діяльність іншого працівника, використання матеріально-технічної бази підприємства у власних цілях; №582 від 24.09.2018 за невиконання обов`язків обумовлених трудовим договором та не виконання наказу керівника підприємства». Отже, аналіз змісту акту підтверджує те, що для надання пропозиції на звільнення [PERSON] комісією з проведення службової перевірки були враховані вищенаведені накази про застосування дисциплінарних стягнень, в тому числі і у виді попередження. Щодо доводів учасників процесу з приводу недодержання форми та змісту оскаржуваних наказів, суд відзначає наступне. Так, із змісту наказу №296 від 06.06.2018 вбачається, що у ньому фактично відсутнє посилання на пункт посадової інструкції інженера з комплектації та матеріально-технічного забезпечення, який позивач порушив. Підставою для прийняття вказаного наказу(згідно його змісту) слугувало порушення п.1.6 та п.5.2 облікової політики підприємства. Суд враховує те, що в матеріалах справи відсутній повний текст Положення про облікову політику КП «Кременчуцьке тролейбусне управління», що позбавляє суд можливості встановити чи був ознайомлений позивач із цим положенням під підпис. Крім іншого, суд приймає до уваги те, що відповідачем не було надано доказів, які б підтверджували порядок використання печатки підприємства, хоча із змісту Положення про облікову політику КП «Кременчуцьке тролейбусне управління» вбачається, що на КП «Кременчуцьке тролейбусне управління» було затверджено окреме положення. Суд, крім того, враховує те, що в оскаржуваних наказах №334 від 20.06.2018, №473 від 14.08.2018, №481 від 20.08.2018, №488 від 21.08.2018, №498 від 28.08.2018, №582 від 24.09.2018 також відсутнє посилання на конкретні обставини та факти порушення позивачем трудової дисципліни. На думку суду, посилання в оскаржуваних наказах на матеріали службової перевірки та складений за її результатами акт не є достатнім для твердження про зрозумілість підстав притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності. Разом із тим, на переконання суду накази №313 від 12.06.2018 та №506 від 30.08.2018 за своїм змістом відповідають загальним принципам притягнення особи до дисциплінарної відповідальності, зокрема вони містять підставу для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, положення законодавства про дисциплінарну відповідальність, вид дисциплінарного стягнення. Суд враховує те, що допитані в судовому засіданні свідки [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] підтвердили, що притягненню позивача до дисциплінарної відповідальності передувало витребування у останнього пояснень по кожному факту. Також вказані свідки підтвердили, що відповіді чи пояснення [PERSON] переважно відмовлявся надавати. Викладене, на думку суду, свідчить про те, що процедура, визначена законодавством та Положенням про трудову дисципліну на КП «КТУ» роботодавцем позивача додержана. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Суд ще раз наголошує на тому, що для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним умисно або з необережності. Суд враховує те, що окрім обов`язків інженера з комплектації устаткування та матеріалів, [PERSON] обіймав посади інженера з безпеки руху в період з 10.07.2017 та наказом №352 від 29.06.2018 з останнього було знято вказані обов`язки. Крім того, на нього були покладені обов`язки відповідно до Положення про уповноважену особу, затвердженого директором КП «КТУ» 28.08.2017. Щодо наказу №296 від 06.06.2018 суд повторює, що підставою для його прийняття (згідно його змісту) слугувало порушення п.1.6 та п.5.2 облікової політики підприємства та встановлення порушення п.5.3 Положення про трудову дисципліну. Суд наголошує на тому, що в п.5.3 Положення про трудову дисципліну міститься лише визначення поняття «Неналежний документ(неналежне виконання обов`язків)». Крім того, в наданому суду примірку Положення про облікову політику КП «КТУ» відсутній підпис позивача про ознайомлення із вказаним положенням. Також, суд відзначає, що відповідачем, як стороною на яку в даній категорії справ покладено обов`язок щодо доведеності правомірності прийнятого рішення, не було надано суду доказів, які б підтверджували те, що обов`язок з проставлення печатки підприємства на акті виконаних робіт дійсно покладено на позивача. З огляду на викладене, суд приходить до висновку про скасування наказу №296 від 06.06.2018. Встановлюючи наявність або відсутність факту порушення позивачем трудових обов`язків в розрізі наказу №313 від 12.06.2018 суд відзначає, що дійсно на позивача було покладено обов`язок щодо обліку та звітності по безпеці руху, забезпечення своєчасного проведення інструктажів з охорони праці, з пожежної безпеки, забезпечення якісного та своєчасного проведення поточного контролю за станом охорони праці та ведення документації з охорони праці відповідно до вимог діючих нормативно-правових документів з охорони праці. З наданих відповідачем копій Журналів реєстрації інструктажів з питань безпеки руху(відрядження) вбачається, що в графі «підпис особи, яку інструктують» відсутні підписи [PERSON] та [PERSON] за проведення цільового інструктажу за 25.04.2018, 04.06.2018 та 05.06.2018 [PERSON] про проведення цільового інструктажу за 14.05.2018, 16.05.2018, [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] про проведення цільового інструктажу за 05.06.2018. Отже, вказаний доказ підтверджує факт неналежного ведення [PERSON] документації з охорони праці, що свідчить про неналежне виконання обов`язків. В юридичній літературі вину розуміють, як психічне ставлення особи до своїх протиправних дій або до бездіяльності та їхніх наслідків у формі умислу чи необережності. Під простою необережністю розуміють таке ставлення особи до своєї поведінки, коли вона не передбачала і не бажала тих наслідків, які фактично настали, хоча, виходячи з конкретних обставин, об`єктивно могла і зобов`язана була їх передбачити. Груба необережність має місце, коли особа не бажала настання несприятливих наслідків, але передбачала їх і ставилася до цього байдуже або намагалася їх самовпевнено уникнути. Тобто це такий вчинок, нерозумність якого є очевидною. Суд приймає до уваги пояснення позивача про те, що як особа, на яку було покладено обов`язки із забезпечення безпеки руху на підприємстві, він не проходив будь-яких навчань та інструктажів. Суд враховує, що в п.6.3 посадової інструкції інженера з безпеки дорожнього руху від 24.10.2003 визначено, що інженер з безпеки дорожнього руху до призначення на посаду та протягом трудової діяльності проходить навчання та перевірку знань з питань охорони праці. На думку суду, не проходження [PERSON] навчання з питань охорони праці, що в свою чергу потягло заповнення останнім документації на власний розсуд, виключає вину працівника у вчиненні дисциплінарного проступку. За таких обставин, наказ №313 від 12.06.2018 також підлягає скасуванню. В наказі №334 від 20.06.2018 зазначено, що [PERSON] було порушено трудові обов`язки, що призвело до порушення фінансової дисципліни. Вказане порушення, згідно наказу, було встановлено на підставі подання головного бухгалтера [PERSON] від 20.06.2018. Суд приймає до уваги те, що дійсний наказ так само, як наказ №296 від 06.06.2018 не містить посилання на конкретні факти вчинені дії чи допущення бездіяльності, що слугували підставою для прийняття рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Крім іншого, звертає увагу на те, що відповідачем не було надано доказів, які б підтверджували те, що подвійна оплата рахунку виникла у зв`язку із протиправними діями позивача. Також суд враховує, що акт звірки від 19.06.2018, на який посилалась головний бухгалтер підприємства в своєму поданні, не підписаний ТОВ «Домус.Арт» та не містить відомостей про кредитові та дебетові операції по вказаному підприємству. З огляду на наведене ,суд дійшов висновку про те, що відповідачем не було доведено те, що виявлене порушення проведення подвійної оплати сталось внаслідок порушення позивачем своїх трудових обов`язків. За таких обставин, наказ №334 від 20.06.2018 також підлягає скасуванню. Відповідно до акту службової перевірки від 14.08.2018 №4, на підставі якого було прийнято наказ №473 від 14.08.2018, комісією було встановлено, що звіти про результати діяльності у сфері міського електротранспорту та оперативного інформування про ДТП за січень-травень 2018 року були підписані начальником ВЕРС [PERSON] та не підписані інженером з безпеки руху [PERSON] .. З долучених до матеріалів справи копій відомостей з оперативного інформування про ДТП на міському електричному транспорті вбачається, що останні містять підпис [PERSON] , на що вказує відомість за січень-травень 2018 року. Однак, на думку суду сам факт підписання вказаної відомості іншою особою не свідчить про те, що позивачем була допущена протиправна бездіяльність та невиконання своїх обов`язків. Суд приймає до уваги пояснення позивача, в яких останній вказував на те, що інформація була складена ним безпосередньо, однак помилково підписана його дружиною. Крім іншого, суд враховує те, що [PERSON] також була обізнана з посадовими обов`язками інженера з безпеки руху. Відтак, суд вважає, що відповідачем не було доведено наявність вини позивача, у зв`язку із чим суд дійшов висновку про скасування наказу №473 від 14.08.2018. Щодо наказу №481 від 20.08.2018, суд відзначає, що підставою для проведення службової перевірки слугувала поведінка позивача, яка на думку комісії не узгоджувалась з правилами ділового етикету та моралі. На переконання суду, вислови [PERSON] не свідчать про допущення ним порушення трудових обов`язків. У зв`язку із цим суд дійшов висновку про те, що відповідачем не підтверджено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що полягав у порушення посадової інструкції. Тому, суд дійшов висновку про скасування наказу №481 від 20.08.2018. Вирішуючи вимоги позивача про скасування наказу №488 від 21.08.2018 суд враховує пояснення свідків [PERSON] та [PERSON] , які підтвердили те, що відповідно до договору поставки №350/01-18 від 10.01.2018 ТОВ «Компресормаш-Сервіс» поставило до КП «КТУ» компресор не належної якості, який не відповідав специфікації, визначеній в документації та не підлягав ремонту. Вказані свідки підтвердили, що до складу КП «КТУ» компресор переданий не був, повернутий на адресу постачальника. На думку суду, матеріали службової перевірки не свідчать про те, що отримання КП «КТУ» товару неналежної якості та невідповідної специфікації сталось у зв`язку із порушенням позивачем своїх трудових обов`язків. Не доведення вказаного факту, на переконання суду, свідчить про безпідставне притягнення до дисциплінарної відповідальності. У зв`язку із цим, наказ №488 від 21.08.2018 підлягає скасуванню. Щодо наказу №498 від 28.08.2018, суд відзначає, що представником відповідача та матеріалами службової перевірки підтверджено те, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення правил внутрішнього трудового розпорядку, а саме відсутність на робочому місці протягом 20 хвилин, що розцінювалось комісією, як факт ухилення від виконання трудових обов`язків. Суд відзначає, що допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] підтвердив те, що 14.08.2018 [PERSON] приїздив до нього на зустріч. С0відок також підтвердив, що [PERSON] прибув до нього близько 12:00. Вказаний час також підтверджується копією доповідної записки бухгалтера МПП «Релаксація» [PERSON] (а.с.66, т.3). Допитана як сідок [PERSON] вказала, що 14.08.2018 через пропускний пункт транспортний засіб під керуванням [PERSON] вона не випускала. Інших доказів, які б підтверджували факт відсутності позивача за місцем роботи, відповідачем надано не було. На думку суду, за відсутності належного фіксування відсутності позивача за місцем роботи, неможливо встановити факт допущення позивачем порушення трудової дисципліни, а тому суд дійшов висновку про скасування наказу №498 від 28.08.2018. Вирішуючи вимоги про визнання незаконним та скасування наказу №506 від 30.08.2018 суд враховує те, що в судовому засіданні представник відповідача третя особа [PERSON] підтвердив те, що [PERSON] не використав ресурси підприємства у власних цілях, оскільки за його, [PERSON] , наказом майно позивача було вивезено з підприємства. Викладені обставини на переконання суду, свідчать про те, що позивачем не було допущено порушення обов`язків, які є складовими його трудової функції. Крім того, суд приймає до уваги, що шкода підприємству також не була задана. Отже, наказ №506 від 30.08.2018 на думку суду також підлягає скасуванню. Оцінюючи вимоги позивача про скасування наказу №582 від 24.09.2018 на предмет їх обґрунтованості, суд враховує пояснення свідків [PERSON] та [PERSON] , які вказали на те, що вказаним наказом позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за своєчасне не надання бухгалтерської документації по договорам. Суд відзначає, що інших доказів, які б підтверджували несвоєчасність надання відповідних документів матеріали справи не містять і відповідачем надано не було. Тому суд дійшов висновку про те, що наказ №582 від 24.09.2018 підлягає скасуванню, оскільки відповідачем не було доведено факт порушення позивачем своїх посадових обов`язків. Разом із тим, суд погоджується із доводами відповідача про те, що неподання позивачем звітів по договорам становить порушення трудових обов`язків, оскільки в положенні про уповноважену особу, чітко визначено обов`язок [PERSON] оприлюднювати звіти про укладені договори в системі електронних закупівель Однак, з аналізу п.3 ч.1 ст.40 КЗпП України вбачається, що при звільненні працівника за систематичне порушення трудової дисципліни, яке є заходом стягнення, необхідною умовою такого звільнення є вчинення ним конкретного дисциплінарного проступку, тобто допущення невиконання або неналежного виконання трудових обов`язків, що носило систематичний характер, а за попереднє порушення трудової дисципліни до такої особи застосовувались заходи дисциплінарного чи громадського стягнення, які не втратили юридичної сили за давністю й не зняті. З огляду на те, що наказ №92-к від 26.09.2018 про звільнення з підстав, передбачених п.3 ст.40 КЗпП України, було винесено з урахуванням дисциплінарних стягнень, застосованих до [PERSON] наказами від 06.06.2018 №296, від 12.06.2018 №313, від 20.06.2018 №334, від 14.08.2018 №473, від 21.08.2018 №488, від 28.08.2018 №498, від 30.08.2018 №506 та від 24.09.2018 №582, які визнано судом незаконними та скасовано, суд приходить до висновку про те, що наказ №92-к від 26.09.2018 також підлягає скасуванню у зв`язку із відсутністю такої ознаки як «систематичність». За таких обставин, суд вважає за можливе задовольнити вимоги позивача та поновити його на посаді інженера з комплектації устаткування й матеріалів Комунального підприємства «Кременчуцьке тролейбусне управління». Отже, суд задовольняє вимоги позивача в частині визнання незаконними та скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення і поновлення на роботі. Вирішуючи питання про стягнення із відповідача на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу, суд враховує п.2,8 Порядку №100, відповідно до якого середній заробіток позивача за час вимушеного прогулу становить 81473,73 грн та вираховується наступним чином: 2727,27(розмір\~посадового окладу\~виплачений у\~липні 2018\~року)\~+\~6128,57\~грн(розмір\~посадового окладу\~виплачений у\~серпні 2018\~року))/(8(фактично\~відпрацьовані дні\~у липні\~2018\~року)+17(фактично\~відпрацьовані дні\~у серпні\~2018\~року)\~=\~8855,84\~грн/25\~робочих днів\~=\~354,2336\~грн *\~230 (час вимушеного прогулу(робочі дні) за період з 27.09.2018 по 29.08.2019 включно). Отже, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу в сумі 81473,73 грн з наступним вирахуванням із цієї суми податків та інших обов`язкових платежів. Відтак, позов [PERSON] підлягає задоволенню. Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, які складаються із судового збору, а на користь держави судовий збір за вимоги про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Так, сума судового збору за вимоги про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу становить: 814,74(1% від розміру задоволених вимог про стягнення середнього заробітку) + 704,80 грн за вимоги про поновлення на роботі. Крім того, судом враховано, що позивачем не було сплачено судовий збір за 2 вимоги про скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності, однак оскільки вказані вимоги задоволені судом, суд вважає за можливе стягнути за них судовий збір з відповідача. Отже, загальна сума судового збору яка підлягає стягненню з відповідача на користь держави становить 2929,14 грн. За подання позову позивачем було сплачено 4933,60 грн за 7 вимог про визнання незаконними та скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Суд приймає до уваги те, що доведення не співмірності розміру судових витрат покладається на сторону, яка заперечує проти їх стягнення. Оскільки позов [PERSON] було задоволено, судові витрати в сумі 4933,60 грн, які складаються з судового збору підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. Відповідно до ст..430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішення в частині присудження працівникові виплати заробітної плати за один місяць та поновлення на роботі.

Outcome: approved