Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-12 00:00:00

АТ «Укрсоцбанк» звернулося до суду з даним позовом, посилаючись на те, що\~\~27.03.2006\~\~ [PERSON] уклав з Банком Договір на надання відновлювальної кредитної лінії №06/95/139. В цей же день між Банком та [PERSON] укладено іпотечний договір №06/95/34 яким остання виступала майновим поручителем [PERSON] . Предметом іпотечного договору була квартира [ADDRESS] . Також позивач посилався на те, що 3.05.2018р. зареєстрував право власності на предмет іпотеки, що підтверджується відповідним витягом. У цей час на предмет іпотеки накладено арешт постановою державного виконавця, що створює перешкоди позивачу у користуванні власністю, тому просить суд звільнити квартиру з-під арешту. Судом 2.09.2020р. замінено АТ «Укрсоцбанк» на його правонаступника АТ «Альфа-Банк». Представник позивача просив розглядати справу у його відсутність, позов підтримав. Відповідач відзиву не надав, просив проводити засідання у його відсутність. Третя особа Другий Київський відділ ДВС Одеського МУЮ свого представника до суду не направив. Суд, вивчивши\~\~матеріали\~\~справи,\~\~приходить до наступного. Судом встановлено, що між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» та [PERSON] 15.11.2006р. укладено Договір на надання відновлювальної кредитної лінії №06/95/139 за яким [PERSON] надано кредит у сумі 30000 доларів США під 14% річних. В цей же день між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» та [PERSON] і [PERSON] укладено іпотечний договір, предметом якого є квартира [ADDRESS] , 1/3 частина якої належить [PERSON] , а 2/3 частина [PERSON] 2.02.2009державним виконавцем Другого Київського ВДВС\~Одеського МУЮ винесено постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони його відчуження, а саме квартири 1/3 частини зазначеної квартири. Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №123763892 від 14.05.2018р., право власності на квартиру [ADDRESS] зареєстровано 3.05.2018р. за ПАТ «Укрсоцбанк» (а.с.15). Відповідно до ст.ст.317,\~319 ЦК України,власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до\~ст.41Конституції України\~та\~ст.321\~ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Статтею 391 ЦК України\~передбачене право власника вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Згідно\~статті 16 ЦК України\~кожна кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно\~ст.59\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» від\~02.06.2016р.\~№1404/VIII зі змінами та доповненнями, особа, яка вважає,що майно,на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктом 10частини першої статті 34 цього Закону. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, та слід звільнити з-під арешту нерухоме майно, а саме квартиру [ADDRESS] , належну на праві власності АТ «Укрсоцбанк», що накладений 2.02.2009 державним виконавцем Другого Київського ВДВС\~Одеського МУЮ. Згідно\~ст.141 ЦПК України, слід стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір в розмірі 1921 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved