Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-20 00:00:00

АТ «ДТЕК Одеські електромережі» звернулося до Приморського районного суду м. Одеси з позовом до [PERSON] , [PERSON] про стягнення вартості необлікованої електричної енергії в розмірі 62970,80 грн., посилаючись на те, що 05.02.2019 року, 25.03.2019 року при проведенні перевірки на предмет дотримання Правил роздрібного ринку електроенергії представниками АТ «ДТЕК Одеські електромережі» у відповідачів, за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення Правил, про що відповідно складено акти про порушення №8003725, № 8006593 та на їх підставі комісією з розгляду актів були розраховані обсяг та вартість необлікованої електричної енергії, яка загалом склала 62970,80 грн. Оскільки відповідачі станом на дату звернення до суду не погасили заборгованість, позивач змушений звернутися до суду з позовом про стягнення з відповідача зазначеної суми та судових витрат. Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 30 листопада 2020 року відкрито провадження по справі та призначено вказану справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін на 09 лютого 2021 року. 09.02.2021 року у зв`язку з неявкою сторін судове засідання відкладене на 20.04.2021 року. 20.04.2021 року у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному, розгляд справи відкладено на 21.05.2021 року У судове засідання 21.05.2021 року сторони не з`явилися, про час, дату і місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Представник позивача надав суду заяву про проведення судового засідання згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідачами відзиву до суду не подано. Зі згоди позивача суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач не заперечує проти такого вирішення справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст.178 ЦПК України). Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що АТ «ДТЕК Одеські електромережі» постачає електричну енергію за адресою: [ADDRESS] , а [PERSON] , [PERSON] використовують електричну енергію для власних потреб, особовий рахунок № [NUMBER] . 05.02.2019 року та 25.03.2019 року при проведенні перевірки на предмет дотримання ПРРЕЕ за адресою: [ADDRESS] , уповноваженими працівниками АТ «ДТЕК Одеські електромережі» було складено акти про порушення №8003725, № 8006593, відповідно до яких за вказаною адресою було виявлено порушення «самовільне підключення поза приладом обліку шляхом накиду». Відповідачі від підпису актів відмовилися. 06.03.2019 року та 25.04.2019 року року на підставі вказаних актів про порушення відбувалися засідання комісії, на яких було проведено розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ. Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії склав загалом 62970,80 грн. Копії протоколів засідань комісії, та рахунки за необліковану електричну енергію надіслано відповідачеві поштою у встановленому порядку. Однак, на теперішній час відповідачем заборгованість не сплачена. Відповідно до Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року №312, які набрали чинність з 11.06.2018 р., надалі - ПРРЕЕ, які є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку зазначено права, обов`язки та відповідальність учасників роздрібного ринку електричної енергії. Так, у відповідності до п.п.3 п.5.1.1 ПРРЕЕ, оператор системи має право проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії. Згідно з п.8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням. Відповідно до п.8.2.6. ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Згідно зі ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до ч.1 та п.4 ч.2 ст.77 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно з ч.1 ст.509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Частина 2 статті 509 ЦК України передбачає, що зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Відповідно п.1 ч.2 ст.11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Згідно ч.1 ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Окрім того, частиною 4 ст. 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує. Зміст положення частини 4 ст. 319 ЦК України про те, що власність зобов`язує, яке має більш загальний характер, фактично розкривається через закріплений у наступній частині цієї статті принцип, що забороняє власникові використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданих відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. В ч. 2 ст.78 ЦПК України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до ч. 1, 5 ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Висновки суду відповідають вимогам норм права, на які посилається суд під час розгляду справи і фактичним обставинам по справі, а також підтверджується зібраними по справі доказами. На підставі поданих по справі доказів суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки обставини, якими обґрунтовуються вимоги позивача мали місце і підтверджуються письмовими матеріалами справи, які не викликають сумніву, вони являються достовірними та вичерпними. Отже, приймаючи до уваги вищевказані норми та встановлені факти, суд дійшов висновку, що є всі підстави для стягнення з відповідача вартості необлікованої електричної енергії, що виникла внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії в розмірі 62970,80 грн. Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача також підлягає стягненню судовий збір, сплачений позивачем під час звернення до суду в розмірі 2102,00грн.

Outcome: approved