Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-23 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиття квартири. В обґрунтування позову вказує наступне. Позивач є власником квартири [ADDRESS], яка розташована на першому поверсі вказаного п'ятиповерхового будинку. Власником квартири [NUMBER] в цьому ж будинку, що розташовано поверхом вище, над квартирою позивача є відповідач [PERSON]. 30.09.2017 року відповідач допустила залиття квартир позивача через не перекритий кран холодного водопостачання та відсутність контрою за належним станом водопостачального обладнання у належній відповідачу квартирі, що підтверджується Актом №1 від 30.09.2017 року про наслідки затоплення житлового приміщення. Внаслідок залиття квартири були пошкоджені стелі, стіни та підлога у кімнаті 1, в кухні і в коридорі, у зв'язку з чим вона потребує ремонту, вартість якого за висновком спеціалісті складає 27 495,40 грн., що підтверджується кошторисним розрахунком, виконаним ТОВ „Гарант-Строй-2007". На підставі викладеного позивач просить суд стягнути з відповідача суму в розмірі 27 495,40 грн. у якості відшкодування матеріальної шкоди, завданої в наслідок залиття квартири. В судове засідання позивач не з'явилася. Представником позивача подано заяву про розгляд справи за відсутності позивача. Позов підтримує та просить його задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач в судове засідання також не з'явилася. Про час та місце розгляд справи повідомлялися у встановленому законом порядку, але направлені в адресу відповідача судові повітки повернуті за закінченням строку зберігання. Відповідно до ст.ст.279,280 ЦПК України, суд вважає можливим провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі матеріалів. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. Позивач є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №17663426 від 08.02.2008 року. Власником квартири [NUMBER] в цьому ж будинку, що розташовано поверхом вище, над квартирою позивача є відповідач [PERSON]. Як убачається з Акту №1 від 30.09.2017 року про наслідки затоплення житлового приміщення 30.09.2017 року відповідач допустила залиття квартир позивача через не перекритий кран холодного водопостачання та відсутність контрою за належним станом водопостачального обладнання у належній відповідачу квартирі Відповідно до вказаного Акту, внаслідок залиття квартири були пошкоджені стелі, стіни та підлога у кімнаті 1, в кухні і в коридорі, у зв'язку з чим квартира потребує ремонту, вартість якого за висновком спеціалісту складає 27 495,40 грн., що підтверджується долученим до позову кошторисним розрахунком, виконаним ТОВ „Гарант-Строй-2007" Відповідно до частини 1 статті 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з частиною 2 статті 1166 Цивільного кодексу України, особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Частиною 4 статті 319 Цивільного кодексу України встановлено, що власність зобов'язує і за вимогами статті 151 Житлового кодексу Української РСР громадяни, які мають у приватній власності квартиру, зобов'язані, зокрема, забезпечувати її схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Пунктом 1 частини 2, частиною 3 статті 22 Цивільного кодексу України визначено, що збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. За правилами статті 1192 Цивільного кодексу України, з урахуванням обставин справи, суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість та доведеність позовних вимог, а тому він підлягає задоволенню.

Outcome: approved