Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-07 00:00:00

[PERSON] та [PERSON] звернулись до Вінницького міського суду Вінницької області суду з позовом до [PERSON], за участю Органу опіки та піклування Вінницької міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з онуками та у їх вихованні. Позовні вимоги мотивовано тим, що рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 23.02.2017р., між сином позивачів та [PERSON] було розірвано шлюб. Від даного шлюбу, в останніх є син - [PERSON], [INFO] та донька - [PERSON], [INFO], які проживають разом з відповідачем за адресою: [ADDRESS]. Після розірвання шлюбу відповідач систематично відмовляє батьку дітей, бабусі та дідусю бачитися та спілкуватися з дітьми. Позивачі неодноразово намагалися домовитись з відповідачем про можливість побачення з онуками, але кожного разу отримували необґрунтовану відмову. Не знайшовши спільної мови з [PERSON], син позивачів (батько дітей) звернувся до опікунської ради із заявою про визначення способу участі у вихованні дітей, однак рішення ще не прийнято. Між батьками дітей існує спір щодо участі у вихованні дітей, а тому ні син позивачів (батько дітей), ні самі позивачі (дідусь та бабуся) не мають можливості спілкуватися з дітьми. В силу викладених обставин, позивачі звернулися до суду з даним позовом, у якому просили зобов'язати відповідача, [PERSON], [INFO], проживаючу за адресою: [ADDRESS] усунути перешкоди [PERSON] та [PERSON] у спілкуванні та участі у вихованні онуків - [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO] шляхом надання систематичного побачення та можливості вільного спілкування з ними не в присутності матері, визначивши місце і час спілкування з дітьми за адресою: [ADDRESS]. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 28.07.2017 року, залучено до участі у даній справі Орган опіки та піклування Вінницької міської ради для надання висновку на виконання своїх повноважень. (а.с. 32) 20.10.2017р. Органом опіки та піклування Вінницької міської ради до суду надіслано висновок про доцільність визначення способу участі позивачів у вихованні їх онуків, у зв'язку з чим, заявою від 25.10.2017р. позивачі привели свої вимоги до вказаного висновку органу опіки та просили: - винести рішення, яким зобов'язати [PERSON] не чинити перешкоди у спілкуванні бабусі [PERSON] та діду [PERSON] з онуками; - визначити [PERSON] та [PERSON] порядок участі у вихованні малолітніх [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO] згідно висновку органу опіки, а саме: - щосуботи з 10:00 год. до 20:00 год. за погодженням з батьком дітей; - другий день після дня народження дітей; - другий день за днем народження діда та баби протягом трьох годин. (а.с. а.с. 49-50). В судовому засіданні позивачі позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити. При цьому, обґрунтовуючи позовні вимоги, [PERSON] зазначила, що вони з дідусем люблять своїх онуків та бажають приймати участь у їх вихованні та розвитку, бажають знайти з ними спільну мову, налагодити стосунки, однак не мають такої можливості, оскільки позивач неправомірно чинить у цьому перешкоди. Також [PERSON] пояснила, що вона неодноразово телефонувала та надсилала смс - повідомлення [PERSON] з проханням надати позивачам можливість зустрітися з онуками, однак вищевказані прохання відповідачем було проігноровано. Відповідач та її представник в судовому засіданні з позовними вимогами щодо способу участі позивачів у вихованні онуків погодилися частково. Зокрема, відповідач та її представник заперечували щодо участі позивачів у вихованні дітей щосуботи з 10:00 год. до 20:00 год. за погодженням з батьком дітей та просили визначити їх участь щосуботи з 10:00 год. до 14:00 год., мотивуючи це тим, що 20:00 год. це пізня пора, у яку дітям краще бути вдома. З рештою позовних вимог щодо способу участі у вихованні дітей відповідач та її представник погодилися. При цьому, відповідач також зазначила, що вищевказані [PERSON] обставини щодо телефонних дзвінків та надсилання їй смс-повідомлень дійсно мали місце, однак така ситуація склалася саме через неприязні стосунки між нею та позивачами. Представник Органу опіки та піклування Бойко М.П. в судовому засіданні вищевказаний висновок підтримала та просила його врахувати при прийнятті рішення у справі. При цьому, Бойко М.П. зазначила, що вона особисто була присутньою на засіданні комісії з питань захисту прав дитини та помітила, що діти негативно налаштовані на побачення з дідусем та бабусею. Однак, така позиція дітей зумовлена впливом на останніх їх матері, адже проживаючи з кимось одним із батьків, діти автоматично підпадають під вплив тієї особи з якою вони проживають. Також представник Органу опіки та піклування зазначила, що позивачі дійсно мають велике бажання щодо участі у спілкуванні з онуками та у їх вихованні. Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову, з огляду на таке. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 23.02.2017 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. (а.с. 13) [PERSON] та [PERSON] являються батьками [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO], що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER], виданим 18.08.2008 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Вінницького міського управління юстиції Вінницької області та свідоцтвом про народження [NUMBER], виданим 30.10.2013 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Вінницького міського управління юстиції у Вінницькій області відповідно. (а.с. 11, 12) Як вбачається зі свідоцтва про народження серії [NUMBER], виданого Бубновською сільською Радою народних депутатів Гайсинського району Вінницької області, [PERSON] та [PERSON] являються батьками [PERSON], [INFO]. (а.с. 16) Таким чином, судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] являються дідусем та бабусею [PERSON] та [PERSON]. [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] являються власниками квартири [ADDRESS] що підтверджується свідоцтвом про право власності серії [NUMBER] від 25.03.2010 року та Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №25827258 від 12.04.2010 року. (а.с. 14,15) Як вбачається з довідки №3093 від 12.06.2017р. виданої ТОВ "ЖЕО", [PERSON], [PERSON] та [PERSON] проживають разом за адресою: [ADDRESS]. (а.с. 64) Визначаючись щодо позовних вимог суд виходить з того, що положеннями частини першої та другої статті 3 Конвенції про права дитини (прийнятої 44-ю сесією Генеральної Асамблеї ООН 20 листопада 1989 року і підписаної Українською РСР 21 лютого 1990 року та ратифікованої Постановою Верховної Ради України №789-XII від 27.02.1991 року) визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасниці зобов'язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов'язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів. Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та майнові відносини між бабою, дідом, прабабою, прадідом та внуками, правнуками, рідними братами та сестрами, мачухою, вітчимом та падчеркою, пасинком. (ч. 2 ст. 2 СК України) Згідно з частиною восьмою статті 7 Сімейного кодексу України (далі - СК), регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім'ї. Відповідно до частини дев'ятої статті 7 СК України сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Частиною десятою статті 7 СК України визначено, що кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. Відповідно до статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до статті 263 Сімейного кодексу України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України. Згідно з частиною першою та другою статті 159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов'язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров'я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров'я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. (ч. 4 ст. 159 СК) В судовому засіданні встановлено, що позивачі [PERSON] та [PERSON] люблять своїх онуків та бажають приймати участь у їх вихованні та розвитку, бажають знайти з ними спільну мову, налагодити стосунки, однак не мають такої можливості, оскільки відповідач, через неприязні з позивачами стосунки, чинить у цьому перешкоди. З огляду на наведене позовні вимоги в частині зобов'язання відповідача усунути перешкоди позивачам у спілкуванні з онуками та їх вихованні є обґрунтованими. Що стосується способу участі позивачів у вихованні дітей суд звертає увагу на наступне. Згідно з частиною четвертою статті 19 Сімейного кодексу України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов'язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв'язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. (ч. 5 ст. 19 СК) Як вбачається з висновку від 19.10.2017р. №01-00-011-44935 орган опіки та піклування Вінницької міської ради вважає за доцільне визначити [PERSON], [PERSON] наступний спосіб участі у вихованні онуків - [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO]: - щосуботи з 10:00 год. до 20:00 год. за погодженням з батьком дітей; - другий день після дня народження дітей; - другий день за днем народження діда та баби протягом трьох годин. Розглянувши даний висновок та заслухавши пояснення учасників судового процесу суд погоджується з органом опіки та піклування Вінницької міської ради щодо запропонованого порядку участі позивачів у вихованні дітей. В той же час, заперечення відповідач та її представника щодо участі позивачів у вихованні дітей щосуботи з 10:00 год. до 20:00 год. за погодженням з батьком дітей, судом до уваги не приймається, оскільки як встановлено судом рішенням Виконавчого комітету Вінницької міської ради №1603 від 13.07.2017 року (а.с. 67), гр. [PERSON] (батьку дітей), який проживає за адресою: [ADDRESS], встановлено такий порядок участі у вихованні дітей - [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO]: - щовівторка, щочетверга з 17:00 год. до 19:00 год.; - щосуботи з 10:00 год. до 20:00 год.; - другий день святкових днів з 10:00 год. до 20:00 год. з урахуванням бажання дітей. Отже, період часу, а саме щосуботи з 10:00 год. до 20:00 год. у батька дітей та у позивачів збігається, а тому надання можливості позивачам, за погодженням з батьком дітей (сином позивачів), приймати участь у їх виховані саме у зазначений період не суперечить інтересам дітей та не порушує права відповідача. Відповідно до частини першої статті 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Положеннями статей 10, 60 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи вищенаведене, виходячи з балансу інтересів дітей та осіб, які беруть участь у справі, суд вважає за необхідне зобов'язати [PERSON] усунути перешкоди [PERSON] та [PERSON] у спілкуванні з онуками [PERSON], [INFO] і [PERSON], [INFO], та їх вихованні, а також визначити [PERSON] та [PERSON] наступний спосіб участі у вихованні онуків [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO]: щосуботи з 10:00 год. до 20:00 год., за погодженням з батьком дітей; другий день після народження дітей; другий день за днем народження діда та баби протягом трьох годин. Відповідно до частини першої статті 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Таким чином, з урахуванням вимог статті 88 ЦПК України, судовий збір в розмірі 640,00 грн., що був сплачений позивачем [PERSON] та судовий збір в розмірі 640,00 грн., що був сплачений позивачем [PERSON] при зверненні до суду з позовом, слід стягнути з відповідача [PERSON] на користь позивачів [PERSON] та [PERSON] На підставі викладеного,

Outcome: approved