Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-30 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Пісківської сільської ради Дворічанського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за закономпісля смерті свого брата [PERSON] , який помер [INFO] , обґрунтовуючи свої вимоги тим, що після смерті брата залишилася спадщина, яку вона має намір прийняти. Вона є єдиною спадкоємицею за законом після смерті [PERSON] . Після смерті брата [PERSON] тяжко хворіла, лікувалася в умовах стаціонару та амбулаторно, через що не встигла своєчасно звернутися до державної нотконтори з заявою про прийняття спадщини. 12 березня 2019 року вона звернулася до нотаріуса з питання переоформлення спадщини після смерті брата, але постановою їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії в зв`язку з пропуском 6-ти місячного терміну. Вважає причину пропуску поважною і просить цей строк продовжити, визначивши додатковий строк для прийняття спадщини строком 2 місяці. Позивач [PERSON] в підготовче засіданні не з`явилася, надавши заяву, в якій підтримала позовні вимоги в повному обсязі, просила їх задовольнити. Представник відповідача - Пісківський сільський голова Бакунець В. В. в підготовче засідання не з`явився, надавши заяву, в якій позовні вимоги визнав повністю, просив справу розглянути за відсутності представника сільської ради. За результатами підготовчого провадження на підставі повідомлених позивачем обставин справи, наданих ним і витребуваних ухвалою суду за його клопотанням доказів встановлені такі фактичні обставини та спірні правовідносини. Матеріалами справи встановлено, що згідно зі свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 04.07.1968, батьками позивача [PERSON] є: батько - [PERSON] та мати - [PERSON] (а. с. 11). Згідно зі свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 26.05.1965, батьками [PERSON] є: батько - [PERSON] та мати - [PERSON] (а. с. 12). Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 05 листопада 2008 року, [PERSON] помер [INFO] (а. с. 7). Згідно з довідкою виконавчого комітету Пісківської сільської ради Дворічанського району Харківської області від 26.02.2019 № 167 [PERSON] , [INFO] , був зареєстрований в [ADDRESS] по день його смерті [INFO] . Спадкоємцями померлого за законом є сестра - [PERSON] , [INFO] , яка не була зареєстрована та не проживала разом зі спадкодавцем на день його смерті. За відомостями сільської ради заповіт не посвідчувався. За інших спадкоємців сільська рада не відає (а. с. 9). Постановою державного нотаріуса Дворічанської державної нотаріальної контори Харківської області Зашивайко Н. Г. від 12.03.2019 № 262/02-31 позивачу [PERSON] було відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її рідного брата [PERSON] , в зв`язку з пропуском 6-ти місячного строку для прийняття спадщини (а. с. 8). Згідно з інформацією Дворічанської державної нотаріальної контори Харківської області від 07.06.2019 № 548/01-16, після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , за період з 2008 року по теперішній час спадкова справа в Дворічанській державній нотаріальній конторі Харківської області не заводилась. Заяви про прийняття або відмову від спадщини до держнотконтори не надходили (а. с. 26). Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд враховує посилання позивача на те, що вона не могла своєчасно в шестимісячний строк після смерті брата звернутися з заявою до держнотконтори з об`єктивних причин, а саме через тривалу хворобу, що підтверджується епікризом до історії хвороби № 2568. В зв`язку з цим, суд визнає поважними причини пропуску позивачкою 6-ти місячного строку для прийняття спадщини, оскільки вони пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і дії принцип верховенства права. У ст. 41 Конституції України та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася відповідно до Закону України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших. Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Відповідно до ч. 3 ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справ керується принципом верховенства права. Згідно з ч. ч. 1 - 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. При цьому, відповідно до вимог ч. 2 ст. 206 ЦПК України суд роз`яснює представнику відповідача наслідки визнання позову, передбачені ч. 4 цієї статті. Судом також встановлено, що визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. За таких обставин справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на які посилалася позивач як на підставу своїх вимог, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд приходить до висновку про задоволення позову. Враховуючи позовні вимоги [PERSON] , суд вважає, що двох місяців буде достатньо для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved