Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-10 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до Військово-цивільної адміністрації м. Торецьк Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що [INFO] помер його батько - [PERSON] , після смерті якого залишилася спадщина у вигляді будинку [ADDRESS] . Дану спадщину позивач у встановлений ст. 1270 ЦК України строк в шість місяців з часу відкриття не прийняв за сімейними обставинами та станом здоров`я. За прийняттям спадщини позивач звернувся до приватного нотаріуса Торецького міського нотаріального округу Рижкова О.О. лише в 2020 році. Листом-роз`ясненням від 23.06.2020 року №437/01-16 позивачу було відмовлено у виданні свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для її прийняття та рекомендовано звернутись до суду. Ухвалою Дзержинського міського суду Донецької області від 03.07.2020 року відкрито загальне позовне провадження у справі. Ухвалою Дзержинського міського суду Донецької області від 30.07.2020 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті на 11.09.2020 року. В судове засідання позивач чи/або його представник не з`явились. Уповноваженим представником позивача суду надано заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити. Представник відповідача - Військово-цивільної адміністрації м. Торецьк Донецької області, до суду не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Надав суду письмову заяву з проханням розглянути справу за його відсутності та ухвалити рішення відповідно до вимог чинного законодавства України. Заперечень щодо задоволення позовних вимог суду не представив. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши представлені докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, суд дійшов наступного висновку: так, наявними у справі доказами, а саме, копією свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] , що видане сільською радою Біляєвського району Одеської області 10.02.1969 року за актовим записом №13, підтверджений факт, що що [PERSON] (позивач) є сином [PERSON] (спадкодавця). [INFO] [PERSON] помер у м. Торецьк Донецької області, що підтверджено копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дзержинського міського управління юстиції у Донецькій області 24.02.2014 року за актовим записом № 127 (а.с.7-8). Часом відкриття спадщини, згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України, є день смерті особи або день, з якого вона оголошена померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Однак, за прийняттям спадщини позивач звернувся до приватного нотаріуса Торецького міського нотаріального округу Рижкова О.О. лише в 2020 році. Листом-роз`ясненням від 23.06.2020 року №437/01-16 позивачу було відмовлено у виданні свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для її прийняття та рекомендовано звернутись до суду. Вирішуючи питання щодо наявності правових підстав для задоволення позову, суд виходив з наступного: Спадкування може відбуватися за заповітом або за законом. Згідно із ст.ст. 1268-1270 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому, прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. В той же час, відповідно до ст.ст. 1273-1275 ЦК України, спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого ст. 1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву. За ст.ст. 1296-1298 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Разом з цим, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. З наведеного вбачається, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом, є правом спадкоємця та залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені в заповіті, а у разі відсутності заповіту - особи, визначені в ст.ст. 1261-1265 цього Кодексу. За ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Судом встановлено, що отримання позивачем (спадкоємцем) свідоцтва про право на спадщину є неможливим через пропуск останнім встановленого ст. 1270 ЦК України шестимісячного строку на звернення із заявою про прийняття спадщини після померлого батька. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 60852267 від 08.07.2020 року, інформація у Спадковому реєстрі щодо [PERSON] , померлого [INFO] , відсутня. З листа приватного нотаріуса Торецького міського нотаріального округу Донецької області Рижкова О.О. від 09.07.2020 року № 503 вбачається, що після померлого [INFO] [PERSON] з заявою про прийняття спадщини ніхто не звертався, спадкова справа не заводилась. В свою чергу, відповідно до листа-роз`яснення приватного нотаріуса Торецького міського нотаріального округу Донецької області Рижкова О.О. від 23.06.2020 року №437/01-16, [PERSON] (позивач) звертався з заявою про отримання Свідоцтва про право на спадщину за законом після батька - [PERSON] , померлого [INFO] , який був зареєстрований та постійно мешкав на день смерті за адресою: [ADDRESS] . Спадщина складається з житлового будинку [ADDRESS] . Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Постановою Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі №565/1145/17 розширено перелік поважних причин пропуску прийняття спадщини, а саме: поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Обставини, на які посилається позивач, як на причини пропуску ним встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлого батька - [PERSON] , а саме - тривала хвороба позивача та смерть брата позивача - [PERSON] [INFO] , підтверджені свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] Відділу державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дзержинського міського управління юстиції у Донецькій області від 20.02.2015 року №162, а також, листом КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги» м. Торецьк № 692 від 26.06.2020 року (а.с. 10, 15). Інші спадкоємці після померлого [PERSON] - відсутні. Заперечень з боку відповідача немає. Таким чином, з урахуванням положень ст. 8 Конституції України щодо верховенства права, з метою збереження справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав окремої людини (рішення ЄСПЛ у справі "Федоренко проти України" від 01.06.2006 року), наведені вище обставини, як-то, смерть батька, невдовзі смерть рідного брата та тривала хвороба позивача, що, за твердженнями позивача, стали перешкодою для своєчасного звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, на думку суду, слід визнати об`єктивними та істотними труднощами, з огляду на що суд вбачає наявність правових підстав для визначення позивачеві додаткового строку для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. На підставі викладеного,

Outcome: approved