Jurisdiction: civil
Date: 2015-11-08 00:00:00

15 жовтня 2015 року [PERSON] звернувся до Словянського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до ДП «Артемвугілля», про відшкодування моральної шкоди, обґрунтувавши свої вимоги тим, що протягом багатьох років він працював на підприємствах вугільної промисловості України, у тому числі на шахті ім.А.І.Гайового державного підприємства «Артемвугілля» робочим підземних шахтних професій з повним робочим днем під землею. Під час роботи у небезпечних і шкідливих умовах праці, 15 грудня 2008 року отримав трудове каліцтво (травму китиці), за яким роботодавцем було проведено розслідування, був складений та виданий йому акт по формі Н-1 про нещасний випадок, повязаний з виробництвом та акт по формі Н-5 розслідування нещасного випадку, повязаного з виробництвом. 18 березня 2009 року висновком МСЕК йому вперше була встановлена стійка втрата професійної працездатності у розмірі 10 %, у звязку з трудовим каліцтвом, проте він не був визнаний інвалідом. Цим висновком МСЕК йому були визначені потреби у додаткових видах допомоги. Після переогляду його на МСЕК, висновком від 26 червня 2012 року, стійка втрата професійної працездатності у розмірі 10% йому була встановлена безстроково. За відшкодуванням моральної шкоди, завданої ушкодженням здоровя, стійкою втратою працездатності та за відшкодуванням моральної шкоди, завданої умовами виробництва він до суду не звертався, звертається вперше. Внаслідок ушкодження здоров'я відчуває моральні страждання, позбавився можливості реалізувати своє право на працю, вести активний спосіб життя, виконувати роботу по господарству, змушений постійно проходити лікування. Негативними явищами та наслідками від ушкодження здоровя, повязаними з травмою, були порушені його плани на подальше життя. В звязку з викладеним позивач просить стягнути на свою користь моральну шкоду в розмірі 10\~000 грн. Позивач [PERSON] в судове засідання не зявився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, надав суду заяву з проханням розглянути справу без його участі, позовні вимоги просив задовольнити в повному обсязі, зазначив, що не заперечує проти винесення заочного рішення у випадку неявки в судове засідання відповідача. Представник позивача [PERSON], який діє на підставі довіреності в судове засідання не зявився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, надав суду заяву з проханням розглянути справу без його участі, позовні вимоги просив задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача ДП «Артемвугілля» будучи належним чином повідомленим про час і місце розгляду справи, без поважних причин у судове засідання не з'явився і не повідомив суд про причину своєї неявки, з заявою про розгляд справи у його відсутність відповідач до суду не звертався, у звязку з чим ухвалою суду від 09 листопада 2015 року суд вирішив розглянути дану справу у заочному порядку. Дослідивши подані позивачем документи, всебічно і повно зясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, обєктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду спору по суті, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Відповідно до статті 4 Закону України "Про охорону праці" державна політика в галузі охорони праці базується, зокрема, на принципах пріоритету життя і здоров'я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці, соціального захисту працівників, повного відшкодування особам, які потерпіли від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань. Судом встановлено, що позивач працював на шахті ім. А.І.Гайового, яка входить до складу Державного підприємства «Артемвугілля»,\~\~робочим підземної шахтної професії з повним робочим днем під землею. Під час виконання трудових обов'язків, а саме 15 грудня 2008 року, позивач отримав трудове каліцтво (травму китиці), за яким роботодавцем було проведено розслідування та був складений та виданий йому акт по формі Н-1 про нещасний випадок, повязаний з виробництвом та акт по формі Н-5 розслідування нещасного випадку, повязаного з виробництвом. 18 березня 2009 року висновком МСЕК йому вперше була встановлена стійка втрата професійної працездатності у розмірі 10%, у звязку з трудовим каліцтвом, проте він не був визнаний інвалідом. Цим висновком МСЕК йому були визначені потреби у додаткових видах допомоги (а.с.9). Після переогляду його на МСЕК, висновком від 26 червня 2012 року, стійка втрата професійної працездатності у розмірі 10% йому була встановлена безстроково (а.с.9). Згідно ст. 23 ЦК України моральна шкода потерпілого від нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання складається з фізичного болю й душевних страждань, які він поніс у зв'язку з ушкодженням здоров'я. Надані позивачем докази повною мірою вказують, що ушкодження здоров'я [PERSON] і наявність у нього трудового каліцтва (травма китиці) відбулося при виконанні ним трудових обов'язків, що у свою чергу призвело як до фізичних, так і до моральних страждань. Втрата працездатності призвела до обмеження його можливості вести активний спосіб життя, вільно спілкуватися, внаслідок чого останній змушений прикладати додаткові зусилля для організації свого життя. Відповідно до діючого законодавства, втрата працездатності, що встановлена висновком МСЕК, вже сама по собі свідчить про заподіяння моральної шкоди, оскільки стан здоров'я потерпілого погіршено. Обов'язкове ж призначення МСЕК для встановлення факту заподіяння моральної шкоди передбачається у випадку відсутності вищевказаних доказів. За таких умов суд вважає доведеним позивачем факт заподіяння моральної шкоди, оскільки згідно\~\~п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року «Про судову практику по справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснено, що моральна шкода може складатися зокрема з моральних переживань у зв'язку з ушкодженням здоров'я, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження активного способу життя, при настанні інших негативних наслідків, що має місце в цьому випадку, тому що всі зазначені обставини в позивача наступили саме у результаті втрати професійної працездатності, внаслідок професійної травми. У зв'язку із цим\~\~у суду відсутні сумніви\~\~у тому, що зазначені наслідки наступили для [PERSON] в результаті втрати професійної працездатності, порушення відповідачем, підприємством ДП «Артемвугілля» прав позивача на належні, здорові й безпечні умови роботи (ст. 43 Конституції України, ст. 2 КЗпП України), що в даному разі узгоджується з висновками МСЕК від 18 березня 2009 року та 26 червня 2012 року. Згідно\~\~ст. 237-1 КЗпП України відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівникові здійснюється у випадку, якщо порушення його законних прав привели до моральних страждань, втраті нормальних життєвих зв'язків і потребують від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Конституційний Суд України у своєму рішенні від 08.10.2008 року № 20-рп/2008 також роз'яснив про право застрахованих громадян, що потерпілі на виробництві від нещасного випадку або професійного захворювання, на відшкодування моральної шкоди за рахунок власника або уповноваженого ним органу (роботодавця). Вирішуючи питання про розмір відшкодування позивачеві моральної шкоди, суд враховує глибину фізичних та моральних страждань позивача, ступінь втрати ним професійної працездатності, потребу в проходженні курсів лікування у медичних закладах та, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, повністю погоджуючись з визначенням позивачем розміром моральної шкоди, яка підлягає стягненню з відповідача, у вигляді одноразового відшкодування в сумі\~10000\~\~грн. Згідно із частиною 1 статті 79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи. У відповідності до вимог ст.4 Закону України Про судовий збір , за подання позовних заяв в порядку цивільного судочинства немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати. Згідно з ч.3 ст. 88 ЦПК України, якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача на користь держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. У звязку з чим, з відповідача Державного підприємства «Артемвугілля», на користь держави необхідно стягнути судовий збір у розмірі 487 грн. 20 коп. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ На підставі викладеного,

Outcome: approved