Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-10 00:00:00

22 січня 2020 року [PERSON] подав до Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області позовну заяву до [PERSON] , в якій просить визначити йому додатковий строк у три місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Свої вимоги\~обґрунтовує тим,\~що [INFO] помер\~його батько\~ [PERSON] .\~Після його\~смерті відкрилась\~спадщина на\~земельну ділянку для\~ведення товарного\~сільськогосподарського виробництва\~площею 1,2745\~га.,\~яка належала\~спадкодавцю на\~підставі Державного\~акту на\~право власності\~на земельну\~ділянку Серія\~ЯГ №518412,\~яку позивач\~має намір\~прийняти. За життя [PERSON] , склав заповіт від 08.08.2019 року в якому вищезгадану земельну ділянку заповів своєму синові, позивачу [PERSON] . На даний час [PERSON] , має намір та можливість оформити свої спадкові права, однак через незнання про існування заповіту батька він пропустив шестимісячний строк для звернення з заявою в нотаріальну контору, а тому змушений звернутись до суду. Ухвалою суду від 24.02.2020 відкрито загальне позовне провадження в справі та призначено підготовче засідання. 11.03.2020 відповідач [PERSON] , через канцелярію суду подала відзив на позовну заяву, в якому вказала, що позов визнає, просила продовжити позивачу строк для прийняття спадщини. У підготовче судове засіданні позивач [PERSON] не з`явився, однак через канцелярію суду надійшла його заява про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує. Відповідач [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явилась, однак через канцелярію суду надійшла її заява про розгляд справи без її участі, вказала також, що позов визнає. Відповідно до ч. 3\~ст. 200 ЦПК України\~за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. З урахуванням того, що відповідач визнає позов, суд вирішив розглядати справу на підставі наявних у ній матеріалів у підготовчому судовому засіданні. Водночас у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~не здійснюється. Дослідивши матеріали цивільної справи у їх сукупності та взаємозв`язку, суд встановив наступні обставини справи та відповідні до них правовідносини. Як видно з повторного свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 28.11.2019 року, виданого Виконавчим комітетом Жовтанецької сільської ради Кам`янка-Бузького району Львівської області, [INFO] помер [PERSON] , про що 19.04.2019р., складено відповідний актовий запис №48. 08\~серпня 2018\~року начальником\~відділу організаційно-правового\~забезпечення Жовтанецької\~сільської ради\~Кам`янка-Бузького\~району Львівської\~області було\~посвідчено заповіт\~від імені\~ [PERSON] ,\~яким він\~земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 1,2745 га., яка належала йому на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку Серія ЯГ №518412, заповів своєму синові, позивачу [PERSON] . Листом приватного нотаріуса Кам`янка-Бузького районного нотаріального округу Львівської області від 28.01.2020р. № 17/01-16 доводиться, що спадкова справа після смерті [PERSON] померлого [INFO] , не може бути заведена у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини, позивачу рекомендовано звернутись до суду. Частиною 2 ст. 1220 ЦК України, визначено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частина 3 ст. 1272 ЦК України визначає, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України у п. 24 своєї Постанови №7 від 30.05.2008р. "Про судову практику у справах про спадкування" зазначив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Постановою Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17\~визначено, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Як вбачається з матеріалів справи, позивач [PERSON] , проживає та зареєстрований не за місцем проживання спадкодавця, а як стверджує позивач у позовній заяві про існування заповіту від імені батька йому не було відомо. Обставина необізнаності позивача про існування заповіту також визнана відповідачем у відзиві на позовну заяву. Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню. Такі обставини справи свідчать про те, що позивач не вчинив необхідних дій для прийняття спадщини, оскільки йому не було відомо про існування заповіту, що суд оцінює як поважну причину пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. З огляду на відсутність будь-яких заперечень зі сторони відповідача, суд дійшов до висновку про необхідність визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, який слід визначити строком на три місяці. На підставі ст. ст. 1220, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 10, 12, 13, 200, 247, 259, 263-265, 268, Цивільного процесуального кодексу України,

Outcome: approved