Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-23 00:00:00

23 липня 2021 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить ухвалити рішення, яким стягнути з [PERSON] на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ДОБРОБУТ» суму заборгованості по оплаті послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території за період з з 01.06.2019 р. по 30.04.2021 р. у розмірі 10 746,50 грн. (десять тисяч сімсот сорок шість гривень 50 копійок), інфляційні витрати - 10 237,21 грн. (десять тисяч двісті тридцять сім гривень 21 копійок), 3% річних від простроченої суми - 288,09 грн. (двісті вісімдесят вісім гривень 09 копійок). Стягнути з [PERSON] на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ДОБРОБУТ» суму витрат на сплату судового збору у розмірі 2294 грн. (дві тисячі двісті дев`яносто чотири) гривень 00 копійок. Судові витрати у справі покласти на боржника. Свої вимоги мотивував тим, що [PERSON] належить квартира [ADDRESS] . Стверджує, що за період з 01.06.2019 року по 30.04.2021 року відповідач систематично не сплачує членські внески на утримання будинку та прибудинкової території до ОСББ «Добробут», у зв`язку з чим виникла заборгованість у розмірі 10\~746,50 гривень. Таким чином позивач вважає, що відповідач повинен також сплатити інфляційні втрати у розмірі 10\~237,21 гривень та 3 % річних у розмірі 288,09 гривень. Вищевказані обставини і стали підставою для звернення до суду з даним позовом. Ухвалою судді від 11.08.2021 року провадження у справі було відкрито та призначено судове засідання. Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду сповіщені належним чином у порядку ст.ст. 128-130 ЦПК України. Представник позивача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут» - Павлишина Альона Василівна у судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, не заперечувала проти заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час та місце його проведення сповіщався належним чином, причини неявки суду не повідомив, заяв та клопотань про відкладення слухання справи від нього до суду не надходило. Відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При викладених обставинах суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідача, який сповіщений про розгляд справи належним чином, від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, ухваливши заочне рішення у справі, зі згодою представника позивача, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України, так як надані матеріали є повними і достатніми для розгляду справи у відсутності відповідача Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню із наступних підстав. Кожна особа\~має право\~в порядку,\~встановленому цим\~Кодексом,\~звернутися до\~суду за\~захистом своїх\~порушених,\~невизнаних або\~оспорюваних прав,\~свобод чи\~законних інтересів. (ст. 4 ЦПК України). Судом встановлено, що відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , доказом чого є Інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 266279853 від 17.07.2021 року Відповідач отримує послуги з утримання будинку і споруд та прибудинкової території, при цьому не виконує зобов`язання по їх оплаті, чим спричинив позивачу, який є організацією, що обслуговує даний будинок в частині вказаних послуг, матеріальні збитки у вигляді недоотримання у повному обсязі плати за період з 01.06.2019 року по 30.04.2021 року у розмірі 10\~746,50 гривень. Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих і нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом про ОСББ. Згідно до ст. 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» від 29.11.2001 співвласник зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Відповідно до п. 7 Правил користування приміщенням житлових будинків та гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 р. № 572 власник квартири зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. До того відповідно до п.8 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 р. № 572 співвласники житлового будинку, гуртожитку зобов`язані забезпечувати належне утримання, експлуатацію, реконструкцію, реставрацію, поточний і капітальний ремонт, технічне переоснащення спільного майна житлового будинку, гуртожитку пропорційно до частки співвласника на умовам співфінансування. Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку відповідно до ст.16 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» має право відповідно до законодавства та статуту об`єднання встановлювати порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів; здійснювати контроль за своєчасною сплатою внесків і платежів. Відповідно до ст. 22 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» для фінансування самозабезпечення об`єднання співвласники сплачують відповідні внески і платежі в розмірах, установлених загальними зборами об`єднання. Відповідно до ст.23 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів. За період проживання відповідача у вказаній квартирі позивачем, як обслуговуючою організацією, в указаний період щоденно надавались послуги з утримання будинку і споруд та прибудинкової території. Разом з тим, у зв`язку з неналежним виконанням своїх обов`язків, в частині несвоєчасної оплати за надані житлово-комунальні послуги, сплати належних платежів та внесків (з оплати внесків на утримання території) за відповідачем, утворилась заборгованість перед ОБ`ЄДНАННЯМ СПІВВЛАСНИКІВ БАГАТОКВАРТИРНОГО БУДИНКУ «ДОБРОБУТ», що станом на 30.04.2021 року складає 10746,50 гривень (Десять тисяч сімсот сорок шість гривень 50 копійок), що підтверджується довідкою про заборгованість перед ОСББ «Добробут» з оплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території станом на 30.04.2021. Згідно ч. 1, 2 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані Простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Згідно ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У відповідності до п.3,4 ч.1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: згідно п. 3. - сплата неустойки; згідно п.4. - відшкодування збитків та моральної шкоди. До того згідно ч 1 ст. 623 боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. При цьому згідно ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (стаття 526 ЦК України). Отже, виходячи з юридичної природи правовідносин сторін як грошових зобов`язань на них поширюється дія ч. 2\~ст.\~625\~ЦК України як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання. Закріплена в п. 10 ч. 3\~ст. 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги"\~правова норма щодо відповідальності боржника за несвоєчасне здійснення оплати за житлово-комунальні послуги у вигляді пені не виключає застосування правових норм, установлених у ч. 2\~ст. 625 ЦК України. Інфляційне нарахування на суму боргу за порушення боржником грошового зобов`язання, вираженого в національній валюті та трьох відсотків річних від простроченої суми полягає у відшкодуванні матеріальних витрат кредитора від знецінення грошових коштів у наслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за неправомірне користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові, тому ці кошти нараховуються незалежно від сплати ним неустойки (пені) за невиконання або неналежне виконання зобов`язання. За відсутності оформлених договірних відносин, але у разі існування прострочення виконання грошового зобов`язання зі сплати отриманих житлово-комунальних послуг покладається на боржника відповідальність, передбачена ч. 2\~ст. 625 ЦК України. Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 30 жовтня 2013 року у справі №6-59цс13, яка прийнята за результатами розгляду заяв про перегляд судового рішення з підстави, передбаченої п. 1 ч. 1\~ст. 355 ЦПК України. Таким чином, суд приходить до висновку, що в межах даного спору позивачем правомірно пред`явлено вимоги до відповідача про стягнення заборгованості на загальну суму 16\~065, 13 грн., з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення оплати за спожиті житлово-комунальні послуги та 3% річних від простроченої суми. Згідно повного розрахунку суми боргу, сума заборгованості по оплаті послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території (внесків на утримання території), що утворилась за [PERSON] перед ОБ`ЄДНАННЯМ СПІВВЛАСНИКІВ БАГАТОКВАРТИРНОГО БУДИНКУ «ДОБРОБУТ» за період з 01.06.2019 р. по 30.04.2021 р. становить 10 746,50 грн. (десять тисяч сімсот сорок шість гривень 50 копійок), інфляційні витрати у становлять 10 237,21 грн. (десять тисяч двісті тридцять сім гривень 50 копійок), 3% річних від простроченої суми становлять 288,09 грн. (двісті вісімдесят вісім гривень 09 копійок). Таким чином, суд приходить до висновку, що в межах даного спору позивачем правомірно пред`явлено вимоги до відповідача про стягнення заборгованості, з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення оплати за спожиті житлово-комунальні послуги та 3% річних від простроченої суми. З огляду на викладене, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут» до [PERSON] , про стягнення заборгованості - підлягає задоволенню в повному обсязі. Крім того, у відповідності зі ст. 141 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 05.07.2021 року у задоволенні заяви Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Добробут» про видачу судового наказу було відмовлено. Частиною 2 статті 164 ЦПК України передбачено, що у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви. Отже, з відповідача на користь позивача також необхідно стягнути сплачений при подані як заяви про видачу судового наказу так і позовної заяви до суду судовий збір у загальному розмірі 2294,00 гривень, На підставі вищевикладеного та,

Outcome: approved