Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-05 00:00:00

25 липня 2019 року [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до Оранської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі - [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позову посилається на те, що у встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини внаслідок особистих обставин: з 22.12.2018 року вона доглядала новонароджені дитину та просто не знала, що таку заяву треба подавати протягом 6 місяців від дня смерті бабусі. Тому просить визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 25.07.2019 р. було відкрито провадження у справі та призначено справу до підготовчого засідання на 06.08.2019. Позивач подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити. Від представника відповідача до суду надійшла заява про розгляд справи у відсутність представника сільської ради, позовні вимоги позивача визнають в повному обсязі. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні дані. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] вбачається, що матір`ю позивача є [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 31.10.2019 р. [PERSON] померла [INFO] . За життя [PERSON] заповіла належний їй будинок з господарськими будівлями в [ADDRESS] , і все інше майно, яке їй буде належати на день смерті, своїй онуці - позивачці [PERSON] . Заповіт посвідчено 21.06.2013 року секретарем Оранської сільської ради Іванківського району Київської області у книзі нотаріальних дій під № 4. [PERSON] згідно з довідкою Оранської сільської ради № 242 від 30.05.2019 року проживала у зазначеному будинку одна. Постановою нотаріуса № 704/02-31 від 05.07.2019 року [PERSON] відмовлено у заведенні спадкової справи через пропуск строку для прийняття спадщини. При цьому у постанові зазначено, що спадкова справа після її смерті не заводилась. Ця ж інформація підтверджена витягом зі Спадкового реєстру ( № витягу 56754890 від 05.07.2019 року). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Судом встановлено, що позивач названих вище вимог закону не дотрималася та після відкриття спадщини не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Позивач просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі - [PERSON] , яка померла [INFO] . Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 "про судову практику у справах про спадкування"роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд погоджується з твердженням позивача, що причини пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини є вагомими: це народження дитини і необхідність догляду за нею, та повне незнання законодавства. Інших спадкоємців немає. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved