Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-02 00:00:00

28.11.2019року Обласне комунальне підприємство «Донецьктеплокомуненерго» в особі Виробничої одиниці«Слов`янськтепломережа»\~звернулось до Слов`янського міськрайонного суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожиті послуги з опалення. В позовній заяві позивач зазначив, що відповідач мешкає за адресою: [ADDRESS] , та є абонентом ОКП «Донецьктеплокомуненерго» в м. Слов`янськ, і користується послугами з опалення, однак не в повному обсязі оплачує вартість спожитих послуг з опалення, що порушує право позивача на отримання плати за надані послуги з теплопостачання у встановлений законодавством строк. З 01.10.2016 року по 01.10.2019 року сума заборгованості за особовим рахунком відповідача склала 7754 грн. 04 коп. Також відповідачу нараховано індекс інфляції у сумі 922,30 коп., 3 % річних у сумі 332,69 грн. Тому на підставі вищевикладеного просить суд стягнути з відповідача зазначену заборгованість з урахуванням 3 % річних та індексу інфляції, а також понесені позивачем судові витрати у розмірі 1921,00 грн. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити у повному обсязі, посилаючись на доводи викладені у позовній заяві, а також додав, що пільга відповідачу, як учаснику бойових дій, нараховується тільки на 31,5 кв.м., оплати іншої частини комунальних послуг з опалення квартири здійснюється на загальних підставах. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив відмовити у їх задоволенні та пояснив, що він має статус учасника бойових дій, у зв`язку з чим має пільги з оплати комунальних послуг, які нараховуються на весь обсяг комунальних послуг. Вислухавши пояснення представника позивача, відповідача, дослідивши подані документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду спору по суті, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно з особовим рахунком, позивач за затвердженими тарифами здійснював нарахування заборгованості за надані відповідачу послуги, яка відповідачем погашалася не в повному обсязі. За період з 01.10.2016 року по 01.10.2019 рік відповідачем були спожиті та не оплачені надані позивачем послуги з опалення загальною вартістю 7754,04 грн. Аналізуючи правовідносини, що є предметом судового розгляду суд враховує наступне. Згідно з п. 21 «Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення», затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України № 630 від 21 липня 2005 року, у разі відсутності у квартирі та на вводах у багатоквартирний будинок засобів обліку теплової енергії плата за надані послуги справляється згідно з установленими нормативами (нормами) споживання з розрахунку за 1 кв. метр (куб. метр) опалюваної площі (об`єму) квартири та додатково за перевищення розрахункової потужності приладів опалення (радіаторів) згідно із законодавством. Згідно з п. 18 наведених Правил, розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим, якщо договором не встановлено інший строк. За\~ст. 68 Житлового кодексу, наймач зобов`язаний своєчасно вносити плату за комунальні послуги. Плата за комунальні послуги вноситься щомісяця. Відповідно до п. 5 ч. 3\~ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» № 1875-IV від 24 червня 2004 року, споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Вирішуючи заявлені позовні вимоги, суд виходить з того, що між сторонами фактично виникли договірні відносини щодо надання позивачем відповідачу послуг з опалення, оскільки позивач надавав відповідачу послуги з опалення, а відповідач прийняла ці послуги, на відповідача оформлений особовий рахунок в абонентській службі позивача. Отже сторони досягли згоди щодо істотних умов договору надання послуг, а саме, що позивач буде надавати відповідачу за плату послуги з централізованого опалення. Враховуючи, що норми якості надання послуг та тарифи оплати за централізоване опалення визначаються не домовленістю сторін, а нормативно - правовими актами, суд вважає доведеним факт погодження сторонами цих істотних умов з моменту досягнення згоди щодо самого факту надання послуг в межах, визначених нормативно - правовими актами, чинними у відповідний період. Оскільки відсутні письмові докази на підтвердження узгодження сторонами строку внесення платежів, судом встановлено, що розрахунковим періодом для оплати послуг з централізованого опалення згідно з п. 18 «Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення» та ч. 2\~ст. 68 Житлового кодексу\~є календарний місяць, а плата за послуги повинна вноситися не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим. Відповідач належним чином не виконувала своє зобов`язання щодо своєчасної та в повному обсязі оплати за спожиті послуги, які їй надані позивачем, внаслідок чого утворилася прострочена заборгованість. Відповідач не звільняється від відповідальності за неможливість виконання нею зазначеного зобов`язання, зобов`язана погасити заборгованість, що утворилася. Так, відповідач в обґрунтування своїх заперечень проти позовних вимог посилається на наявність у нього статусу учасника бойових дій, у зв`язку з чим йому надають пільги з оплати комунальних послуг на весь обсяг наданих комунальних послуг. Проте, з таким твердженням [PERSON] суд не погоджується з наступних підстав. Згідно з\~п.\~5\~ст.\~12\~Закону України\~«Про статус\~ветеранів війни,\~гарантії їх\~соціального захисту», учасникам\~бойових дій\~надається пільга\~у вигляді 75-процентної знижки на плату за користування комунальними послугами (газом, електроенергією та іншими послугами) та скрапленим балонним газом для побутових потреб в межах середніх норм споживання. Крім того, наведена стаття містить положення, яким передбачено, що площа житла, на яку нараховується 75-процентна знижка плати, передбачена\~пунктами 4 і 5 частини першої\~цієї статті, визначається в максимально можливому розмірі в межах загальної площі житлового приміщення (будинку) згідно з нормами користування (споживання), встановленими цими пунктами, незалежно від наявності в складі сім`ї осіб, які не мають права на знижку плати. Якщо в складі сім`ї є особи, які мають право на знижку плати в розмірі, меншому ніж 75 процентів, спочатку обчислюється в максимально можливому розмірі 75-процентна відповідна знижка плати. Аналізуючи положення статті 12 ЗУ «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», суд приходить до висновку, що законодавцем встановлена 75-процентна знижка, яка поширюється на площу житлового приміщення в максимально можливому розмірі в межах його загальної площі, проте положенням даного Закону не передбачено процедуру та порядок визначення максимально можливого розміру площі житлового приміщення, на яку надається вищевказана пільга. Відповідно до ст. 9 ЗУ «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії», державні соціальні\~нормативи у\~сфері житлово-комунального\~обслуговування встановлюються\~з метою\~визначення державних\~соціальних гарантій\~щодо надання\~житлово-комунальних\~послуг та\~розмірів витрат\~на найм\~житла,\~управління житлом\~і оплату\~комунальних послуг,\~які забезпечують\~реалізацію конституційного\~права громадянина\~на житло. До\~державних соціальних\~нормативів належать: гранична\~норма витрат\~на управління\~житлом,\~оплату комунальних\~послуг,\~передбачених\~Законом України\~"Про\~житлово-комунальні\~послуги",\~залежно від\~отримуваного доходу; соціальна\~норма житла\~та соціальні\~нормативи користування\~комунальними послугами,\~з оплати\~яких держава\~надає пільги\~та встановлює\~субсидії громадянам; показники якості управління багатоквартирним будинком і надання комунальних послуг. Статтею 5 Закону України «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії» визначено, що державні соціальні стандарти і нормативи формуються, встановлюються та затверджуються у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України за участю та погодженням з іншими сторонами соціального партнерства, якщо інше не передбачено\~Конституцією України\~та законами України. Забезпечення державних соціальних гарантій у сфері житлово-комунального обслуговування, приведення існуючих норм споживання житлово-комунальних послуг до їх фактичного обсягу споживання, дотримання принципу соціальної справедливості під час надання пільг і субсидій, регулюється постановою Кабінету Міністрів України «Про встановлення державних соціальних стандартів у сфері житлово-комунального обслуговування» від 06 серпня 2014 року № 409 Так,\~підпунктом другим\~пункту другого\~постанови Кабінету\~Міністрів України\~«Про встановлення\~державних соціальних\~стандартів у\~сфері житлово-комунального\~обслуговування» від\~06\~серпня 2014\~року №\~409\~установлено соціальну\~норму житла,\~в межах\~якої держава\~надає громадянам\~пільги на\~оплату житлово-комунальних\~послуг,\~витрат на\~управління багатоквартирним\~будинком для оплати комунальних послуг - послуг з постачання теплової енергії для потреб централізованого або автономного опалення, з постачання та розподілу природного газу або постачання та розподілу електричної енергії для індивідуального опалення незалежно від джерела та виду енергії - 21 кв. метр опалюваної площі на одну особу та додатково 10,5 кв. метра на сім`ю. Відповідно до зворотних відомостей за 2016-2019 роки, площа об`єкту нерухомості відповідач становить 47,10 кв.м., що перевищує соціальну норму житла, в межах якої держава надає пільги. Суд погоджується з доводами представника позивача стосовно порядку нарахування плати за комунальні послуги з опалення квартири, яка належить відповідачу, в обсягах визначених наведеною постановою КМУ, а саме нарахування 75-процентної знижки (пільги) на оплату послуг з постачання теплової енергії на опалення площі 31,5 кв.м. та нарахування на залишкову площу квартири плати за послуги з опалення на загальних підставах. За наведених обставин, на підставі п. 18, 21 «Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення», ч. 1\~ст. 68 Житлового кодексу, п. 5 ч. 3\~ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Згідно з\~ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до ч. 2\~ст. 625 ЦК України, відповідач зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції а також три проценти річних від простроченої суми. Позивачем здійснене нарахування інфляційних втрат у розмірі 922,30 грн., та 3 % річних від простроченої суми у розмірі 322,69 грн. Крім того, з відповідача на користь позивача, згідно з\~ст. 141 ЦПК України, підлягають стягненню в частковому порядку понесені останнім та документально підтверджені судові витрати з оплати судового збору у розмірі 1921,00 грн.

Outcome: approved