Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-14 00:00:00

16 січня 2018 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Білопільської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої вимоги мотивував тим, що [INFO] року померла його мати - [PERSON]. Після її смерті відкрилась спадщина на спадкове майно, в тому числі на житловий будинок [ADDRESS] та земельні ділянки для обслуговування житлового будинку площею 0,0100 га, для ведення селянського господарства площею 0,0313 га, посвідчених Державними актами на право власності на земельні ділянки, що належали спадкодавцю на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 22 червня 2005 року. Заповітного розпорядження [PERSON] за життя не складала, спадкоємцем першої черги за законом є позивач. Своєчасно позивач спадщину не прийняв у зв'язку із періодичним відрядженням по роботі поза межами Білопільського району. На даний час [PERSON] не може отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину за законом і вільно розпоряджатись спадковим майном, так як пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини. Посилаючись на те, що він не може реалізувати своє право на спадщину за законом, позивач просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після матері - [PERSON], яка померла [INFO] року, тривалістю один місяць. В судове засідання позивач [PERSON] не з'явився, надав до суду письмову заяву про те, що підтримує заявлений позов, просить розглянути справу у його відсутність (а. с. 31 ). Представник відповідача - Білопільської міської ради Сумської області у судове засідання не з'явився, письмовою заявою повідомив, що проти позову не заперечує, просить розглянути справу без участі представника міської ради (а. с. 30). Представник третьої особи - Білопільської районної державної нотаріальної контори у судове засідання також не з'явився. Нотаріус надіслала письмову заяву про розгляд справи без її участі, при винесенні рішення покладається на розсуд суду (а. с. 28). У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Частиною 3 статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Повно, всебічно і об'єктивно дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності з точки зору належності, допустимості і взаємозв'язку, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлені наступні фактичні обставини справи і відповідні їм правовідносини. Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Частиною 3 статті 1223 ЦК України визначено, що у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. У відповідності до ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України). Судом встановлено, що матір'ю «[PERSON]», [INFO], є «[PERSON]», що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] Відповідно до копії Державного акту на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER], виданого 24 червня 2008 року на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 22 червня 2005 року, [PERSON] на праві власності належала земельна ділянка для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд площею 0,1000 га, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] Державним актом на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER], виданого 24 червня 2008 року на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 22 червня 2005 року, [PERSON] на праві власності належала земельна ділянка для ведення особистого селянського господарства площею 0,0313 га, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (а. с. 16). Житловий будинок, який розташований за адресою: [ADDRESS] було зареєстровано як об'єкт нерухомого майна, що підтверджується Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно за [PERSON] (а. с. 14). Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] померла [INFO] року (а. с. 12). Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини. Із інформаційної довідки Білопільської районної державної нотаріальної контори Сумської області від 20 січня 2018 року за № 50616740 вбачається, що спадкова справа після [PERSON], яка померла [INFO] року, не заводилися, будь-яка інформація у спадковому реєстрі відсутня (а. с. 29). Таким чином, у судовому засіданні встановлено, що позивач [PERSON] має право на спадщину, після померлої [INFO] року матері [PERSON], однак він не може реалізувати його у зв'язку з пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини, а отже право останнього підлягає захисту в судовому порядку. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. У відповідності до роз'яснень, що містяться в абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, вирішуючи питання при визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як вбачається з позовної заяви, позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини у зв'язку із періодичним відрядженням по роботі за межами Білопільського району Сумської області, що стверджується довідкою філії «Сумська дорожньо-експлуатаційна дільниця» (а. с. 17). Суд вважає, що позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини після матері з поважних причин, у зв'язку з чим позовні вимоги останнього підлягають задоволенню. На підставі викладеного

Outcome: approved