Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-24 00:00:00

17.02.2020 року позивач звернулась до суду з позовними вимогами, які заявою від 25.06.2020 року уточнила та просить визнати за нею в порядку спадкування за законом після смерті сестри [PERSON] , померлої [INFO] , право власності на: 5/8 частки житлового будинку з надвірними спорудами, який розташований за адресою: [ADDRESS] ; грошові заощадження у розмірі 77907,29 (сімдесят сім тисяч дев`ятсот сім гривень двадцять дев`ять копійок), які знаходяться на рахунку № [NUMBER] , АТ «Державний ощадний банк України». Позовні вимоги обґрунтовані тим, що письмовою відповіддю державного нотаріуса Ізмаїльської державної нотаріальної контори Черненко С.М., позивачу було повідомлено про неможливість видати свідоцтво про право на спадщину за законом після [PERSON] , померлої [INFO] . 21.04.2020 року [PERSON] звернулась до суду з зустрічними позовними вимогами, якими просить визнати за нею в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , право власності на: 1/2 частки квартири [ADDRESS] ;садовий будинок [ADDRESS] « [ADDRESS] ». Позовні вимоги обґрунтовані тим, що письмовою відповіддю нотаріуса було повідомлено про неможливість видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом. Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 23.04.2020 року зустрічний позов прийнято та об`єднано в одне провадження з первісним позовом. Позивач за первісним позовом в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, якою підтримала позовні вимоги та наполягає на їх задоволенні, не заперечує проти задоволення зустрічних позовних вимог. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, якою підтримала зустрічні позовні вимоги та наполягає на їх задоволенні, не заперечує проти задоволення первісних позовних вимог. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, якою підтримав зустрічні та первісні позовні вимоги, не заперечує проти їх задоволення. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору «Садівничий кооператив №12» в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, не заперечував проти задоволення зустрічних позовних вимог. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що первісні та зустрічні позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1\~ст. 4 ЦПК України\~- кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно до ч. 1\~ст. 5 ЦПК України\~- здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч. 3\~ст. 12 ЦПК України\~- кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 76 ЦПК України\~визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] належить: - 5/8 частки житлового будинку з надвірними спорудами, який розташований за адресою: [ADDRESS] ), на підставі договору купівлі-продажу від 27.05.1975 року; - грошові заощадження у розмірі 77907,29 (сімдесят сім тисяч дев`ятсот сім гривень двадцять дев`ять копійок), які знаходяться на рахунку № [NUMBER] , АТ «Державний ощадний банк України», що підтверджено довідкою АТ «Державний ощадний банк України» від 02.06.2020 року №46-13/4449/4704-БТ. Згідно до ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 16.12.2015 року (а.с. 8), [PERSON] померла [INFO] . Після смерті [PERSON] згідно ст.1220 ЦК України відкрилася спадщина на спадкове майно, до якої входить 5/8 частки житлового будинку з надвірними спорудами, який розташований за адресою: [ADDRESS] ); грошові заощадження у розмірі 77907,29 (сімдесят сім тисяч дев`ятсот сім гривень двадцять дев`ять копійок), які знаходяться на рахунку № [NUMBER] , АТ «Державний ощадний банк України». Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Частиною 1 статті 1225 ЦК України визначено, що право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. Згідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 59676229 від 03.03.2020 року, наданої Ізмаїльською державною нотаріальною конторою Одеської області, інформація про заповіт, складений [PERSON] , відсутня. Відповідно до ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Згідно до ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Спадкоємцем за законом другої черги відповідно до ст. 1262 ЦК України після смерті [PERSON] являється: рідна сестра [PERSON] , що підтверджено свідоцтвом про народження [PERSON] (а.с. 6); свідоцтвом про народження [PERSON] (а.с. 7); актовим записом про шлюб (а.с. 54), згідно якого [PERSON] після укладення шлюбу змінила прізвище на « [PERSON] »; актовим записом про шлюб (а.с. 56), згідно якого [PERSON] після укладення шлюбу змінила прізвище на « [PERSON] »; свідоцтвом про шлюб (а.с. 5), згідно якого [PERSON] після укладення шлюбу змінила прізвище на « [PERSON] »; рідна сестра [PERSON] , яка померла [INFO] . Інших спадкоємців, які заявили свої права на спадкове майно, немає. Згідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Встановлено, що [PERSON] у встановлений законом строк звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, тобто вважається такою, яка прийняла спадщину. Судом встановлено, що [PERSON] належить: - 1/2 частки квартири [ADDRESS] , на підставі свідоцтва про право власності №452 від 23.02.1998 року; - садовий будинок [ADDRESS] », на підставі свідоцтва про право власності №101 від 23.11.1992 року. Згідно до ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Частиною 1 статті 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] року, виданого Новотроїцьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Херсонській області, [PERSON] померла [INFO] . Після смерті [PERSON] згідно ст.1220 ЦК України відкрилася спадщина на спадкове майно, до якої входить 1/2 частка квартири [ADDRESS] ; садовий будинок [ADDRESS] « [ADDRESS] », на підставі свідоцтва про право власності №101 від 23.11.1992 року. Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ст. 1233 ЦК заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Частиною 1 статті 1234 ЦК України визначено, що право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Відповідно до ч. 1 ст. 1235 ЦК України встановлено, що заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Згідно до ч. 2 ст. 1254 ЦК України - заповідач має право у будь-який час скласти новий заповіт. Заповіт, який було складено пізніше, скасовує попередній заповіт повністю або у тій частині, в якій він йому суперечить. Відповідно до заповіту від 05.06.2005 року, посвідченого державним нотаріусом Ізмаїльської державної нотаріальної контори Одеської області Богдан О.М., зареєстрованого в реєстрі за № 2-1486, [PERSON] заповіла 1/2 частка квартири [ADDRESS] [PERSON] . Згідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 60155213 від 12.05.2020 року, наданою Ізмаїльською державною нотаріальною конторою Одеської області, заповіт [PERSON] від 05.06.2007 року, зареєстрований за № 2-1486 не змінювався та не скасовувався. Осіб, які мають право на обов`язкову частку, немає. Відповідно до ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Таким чином, спадщина у вигляді садового будинку [ADDRESS] », не охоплена заповітом, а тому право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Спадкоємцями за законом першої черги відповідно до ст. 1261 ЦК України після смерті [PERSON] являються: - донька [PERSON] , що підтверджено свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим 01.04.1969 року (а.с. 97), свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданим 16.07.1994 року, згідно якого [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] »; - син [PERSON] , що підтверджено свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим 21.03.1975 року (а.с.101). Інших спадкоємців, які заявили про свої права не має. Згідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1273 ЦК України - спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Встановлено, що [PERSON] у встановлений законом строк звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, тобто вважається такою, яка прийняла спадщину. Крім того, встановлено, що [PERSON] від прийняття спадщини відмовився на користь [PERSON] . Письмовою відповіддю державного нотаріуса Ізмаїльської державної нотаріальної контори Одеської області Черненко С.М. №1453/02-14 від 16.11.2019 року, позивачу було повідомлено про неможливість видати свідоцтво про право на спадщину. Згідно із п. 23\~Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутись до суду за правилами позовного провадження. Приймаючи до уваги, що іншим (крім судового) шляхом захистити права позивачів неможливо, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позивачем вимог про визнання права власності на спадкове майно та право позивачів на спадщину таким, що підлягає захисту в зв`язку з чим задовольняє позов. Судом не виявлено обставин, що суперечать закону або порушують права, свободи чи інтереси інших осіб.\~\~ На підставі\~викладеного,\~

Outcome: approved