Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-28 00:00:00

27.10.2021 позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до Сіверської міської ради, в якому просить надати йому додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті матері - [PERSON] , померлої [INFO] в місті Сіверськ. В обґрунтування позову вказує, що він є сином [PERSON] , [INFO] . [INFO] у віці 71 рік [PERSON] померла. Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді двокімнатної квартири, що розташована за адресою: м. Сіверськ. [PERSON] , є спадкоємцем першої черги після смерті [PERSON] , і звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Роз`ясненням від 30.09.2021р. № 652/01-16 приватний нотаріус Бахмутського районного нотаріального округу Донецької області Кравченко Олена Вікторівна пояснила, що ним пропущений строк для подання заяви для прийняття спадщини, і що йому необхідно звернутись до суду для визначення додаткового строку. 04 жовтня 2021 року [PERSON] вручено запит приватного нотаріуса до Сіверської міської ради Бахмутського району Донецької області про надання довідки про реєстрацію/останнє місце проживання спадкодавця та усіх осіб, котрі були зареєстровані разом зі спадкодавцем та про родинні стосунки таких осіб. Відповідь Сіверської міської ради станом на дату подання позовної заяви не отримана. Згідно Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 30.09.2021р. Інформація про відкриття спадкової справи після смерті [PERSON] в реєстрі відсутня. Після відкриття спадщини він не зміг своєчасно подати заяву про прийняття спадщини у визначений ст. 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний строк з поважних причин. Згідно ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Його робота пов`язана з керуванням підприємством. Окрім виконання адміністративно-розпорядчих функцій, він організовує весь цикл виробничої діяльності та комерційні відносини з контрагентами. Враховуючі спеціалізацію металургійного підприємства, яка передбачає виконання робіт з підвищеною небезпекою (необхідне обстеження та отримання спеціальних дозволів), здійснення керівництвом постійного контролю за виробничим циклом та присутність на підприємстві є обов`язковою умовою. Протягом робочого часу він перебуває у виробничих цехах, забезпечує виробництво сировиною, енергоресурсами, укладає договори, проводить виробничі наради, організовує працю підлеглого персоналу, проводить зустрічі з партнерами, відвідує контролюючі органи, раз на тиждень зобов`язаний звітувати про роботу підприємства перед учасником товариства, несе відповідальність за ведення бухгалтерського обліку, за своєчасне подання фінансової, статистичної, екологічної та іншої звітності, видає накази та розпорядження, розглядає трудові спори, у разі їх виникнення, слідкує за рівнем ринкових цін, приймає заходи із збереження майна підприємства, виконує рішення учасника товариства. Робота пов`язана із систематичними відрядженнями як в межах України, так і за кордон з метою забезпечення діяльності підприємства. В таких умовах робочого процесу ,в першу чергу мають бути вирішені питання із забезпечення діяльності підприємства, завантаження обладнання сировиною, у тому числі - шляхом систематичних відряджень. Крім цього, з 12 березня 2020 року постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020р. встановлено карантин, яким введені обмеження в усі сфери господарювання та спілкування фізичних осіб з органами влади, управління, підприємствами, установами, закладами шляхом чіткого регламентування заходів із запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID -19, спричиненої коронавірусом . Карантин оголошений з 12 березня 2020 року (постанова Кабінету міністрів № 211 від 11.03.2020р.) й продовжений постановами Кабінету Міністрів України до 31 грудня 2021 року (постанова Кабінету Міністрів від 22.09.2021р. № 981). Рекомендації щодо проведення профілактичних заходів з недопущення поширення випадків СОVID-19 покладають на мене також додаткові функції з організації дотримання підлеглим персоналом індивідуальних заходів безпеки, проводити попереджувальні заходи в організації виробництва і праці персоналу, а також дотримання персоналом таких заходів під час відряджень, перевезень продукції та відвідування закладів. У зв`язку із встановленням карантину було прийнято низку нормативних актів, які надають фізичним та юридичним особам на період карантину податкові та інші пільги, зупиняють процесуальні строки для здійснення певних юридичних дій, послабляють правове регулювання господарювання та життєдіяльності фізичних осіб. Отже, зупиняючі перебіг строків та/чи продовжуючи їх, законодавець визнав, що обмежувальні заходи, які спрямовані на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СOVID-19)», являються поважною обставиною, яка впливає на усі сфери діяльності людини, на можливість реалізації людиною своїх прав та обов`язків, здійснення юридичних дій, до яких відноситься й прийняття спадщини. З врахуванням того, що строк для-прийняття спадщини закінчився 07 грудня 2020 року, а до цієї дати й після 07.12.2020 року він систематично перебував у відрядженнях, на засіданнях органів місцевого самоврядування, виїзних засіданнях вищого органу управління підприємством, приймав участь у зустрічах з правоохоронними органами не за місцем роботи, приймав контролюючі та правоохоронні органи на підприємстві, при цьому, в умовах, коли з 12 березня 2020 року в Україні введено карантин, тобто застосовані непереборні, обмежувальні заходи у спілкуванні, відвідуванні органів влади та самоуправління, органів, що надають адміністративні та соціальні послуги, у пересуванні по території України та за її межі, для нього склалися об`єктивні істотні, не залежні від нього труднощі для своєчасного подання заяви про прийняття спадщини. Крім цього, протягом періоду з червня 2020 року по цей час він дев`ять раз перебував в інших відрядженнях загальна тривалість яких склала 21 день. Також, у зв`язку з систематичними відрядженнями та широким колом контактів він часто піддавався впливу вірусної інфекції, тому вимушений був застосовувати дистанційну форму роботи на умовах самоізоляції: згідно наказу № 174 від 07.10.2020р. з 07 по 20 жовтня (14 календарних днів); згідно наказу № 211 від 03.12.2020р. з 03 по 16 грудня 2020 року (14 календарних днів); згідно наказу № 38 від 09.03.2021р. з 09 по 21 березня 2021 року (13 календарних днів + 1 день святковий). Ітого: 42 календарних дня. Окрім офіційних відряджень та щотижневого звітування, він приймав участь у заходах, що проводяться органами місцевого та обласного самоврядування, представляю підприємство в контролюючих органах. Тільки у 2021 році він прийняв участь у 15 заходах, що проводилися на регіональному рівні. Витрачено на загальні заходи приблизно 20 днів. Протягом 2020 - 2021 років [PERSON] представляв підприємство під час проведення перевірок контролюючими органами виплати допомоги по державному соціальному страхуванню, дотримання природоохоронного законодавства, дотримання податкового законодавства, виплати державної допомоги центром зайнятості, перевірки дотримання правил з охорони праці. Всього було проведено 06 перевірок діяльності підприємства: з 20 по 24 січня 2020 року - 5 днів; з 20 по 31 січня 2020 року - 12 календарних днів; з 01 по 16 квітня 2020 року - 16 календарних днів; 16 листопада 2020 року - 1 день; з 10 по 17 лютого та з 19 по 23 лютого 2021 року - 13 календарних днів; 16 лютого 2021 року - 1 день. Також, він має представляти адміністрацію при укладенні колективного договору, попередньо провівши зустрічі у трудовому колективі та узгодивши попередні питання з профспілковою організацією. Отже, вказані вище обставини є поважними причинами, що пов`язані з непереборними, об`єктивними труднощами для подання заяви про прийняття спадщини. У зв`язку з цим позивач вимушений звернутися до суду з вказаним позовом. Ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 1.11.2021 за зазначеною цивільною справою було відкрито спрощене позовне провадження та призначено судове засідання. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явився, разом з тим 25.11.2021 надав заяву, в якій просив розглянути справу без його участі, позовні вимоги задовольнити. Представник відповідача Сіверської міської ради у судове засідання не з`явився. 15.11.2021 на електронну адресу суду надійшла заява міського голови Черняєва А.О. (вх. № ЕП-10033) про розгляд справи без участі представника, просив прийняти рішення згідно чинного законодавства. На підставі ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши матеріали справи та докази в їх сукупності, приходить до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з огляду на наступне. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Як передбачено ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачений цим Кодексом випадках. [INFO] мати позивача - [PERSON] у віці 81 рік померла, про що 9.06.2020 складено відповідний актовий запис № 97 та видано Виконавчим комітетом Сіверської міської ради Артемівського району Донецької області свідоцтво про смерть серії [NUMBER] (а.с.6). Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] [PERSON] , народився [INFO] в сім`ї [PERSON] та [PERSON] (а.с.7). Судом встановлено, що після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , яка належала їй. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Встановлено, що у вересні 2021 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Бахмутського районного нотаріального округу Донецької області Кравченко О.В. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його матері [PERSON] на спадкове майно, яке складається з квартири за адресою: [ADDRESS] . Однак, приватним нотаріусом Бахмутського районного нотаріального округу Донецької області Кравченко О.В. був наданий лист про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме відмовлено у видачі [PERSON] свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з пропущенням ним шестимісячного строку з часу відкриття спадщини для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.10). Відповідно до ст.1272 ЦК України спадкоємець, який протягом 6 місяців з часу відкриття спадщини не подав заяву про її прийняття, вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причини пропуску для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов`язані з об`єктивними, не переборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Спадкодавець [PERSON] померла [INFO] , термін для подання заяви про прийняття спадщини після її смерті, встановлений законом - до 07 грудня 2020 року. Позивач [PERSON] своєчасно не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, а тому ним був пропущений строку для прийняття спадщини. Суд вважає, що позивач [PERSON] пропустив 6-ти місячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, встановлений ст. 1268 ЦК України з поважних причин, у зв`язку із тим, що він був значно навантажений на роботі та додав до позову певний перелік документів на підтвердження пропущеного строку, а саме дозвіли, копії наказів, копії рішень зборів, копії листів, телефонограм, що свідчить про значну навантаженість (а.с. 13-53) Ці підстави стали перешкодою для вчасного звернення у встановлені законом строки до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Відповідно до ст.ст. 81, 89 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а тому позов [PERSON] слід задовольнити, визначивши позивачу додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. На підставі вищевикладеного ,

Outcome: approved