Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-26 00:00:00

[PERSON] 11.06.2020 року звернувся до суду з вищенаведеним позовом, яким просить суд поновити строк для звернення до суду з відповідним позовом, так як такий порушений з поважних причин, визнати незаконним та скасувати накази Державного підприємства «Герцаївське державне спеціалізоване лісництво агропромислового комплексу» №18 від 28.02.2019 року «Про оголошення догани лісничому [PERSON] », №27 від 02.04.2019 року «Про оголошення догани лісничому [PERSON] », №53-2 від 08.08.2019 року «Про оголошення догани» в частині оголошення догани лісничому [PERSON] », №53-3 від 12.08.2019 року «Про оголошення догани» в частині оголошення догани лісничому [PERSON] », №54 від 19.08.2019 року «Про звільнення лісничого [PERSON] ». Також просив оновити його, на роботі на посаді лісничого Державного підприємства «Герцаївське державне спеціалізоване лісництво АПК», з 19 серпня 2019 року. та стягнути з Державного підприємства «Герцаївське державне спеціалізоване лісництво агропромислового комплексу» на його користь, середній заробіток за час вимушеного прогулу. В обґрунтування позовних вимог посилається на наступне. Він працював на посаді лісничого ДП «Герцаївське ДСЛ АПК» на підставі наказу №15 від 16.04.2013 року. 19.08.2019 року наказом ДП «Герцаївське ДСЛ АПК» «Про звільнення лісничого [PERSON] » позивача звільнено із займаної посади на підставі п.3, п.4 ст. 40 КЗпП України, за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків покладних на нього та відсутність на роботі без поважних причин протягом робочого дня. Підставами для звільнення слугували накази директора ДП «Герцаївського державне спеціалізоване лісництво АПК» «про оголошення догани лісничому [PERSON] » № 27 від 02.04.2019 року, «про оголошення догани лісничому [PERSON] » № 18 від 28.02.2019 року; акт відмови від підписання після ознайомлення лісничим [PERSON] з наказом ДП «Герцаївського державне спеціалізоване лісництво АПК» № 18 від 28.02.2019 року; акт відмови від підписання після ознайомлення лісничим [PERSON] з наказом ДП «Герцаївського державне спеціалізоване лісництво АПК» № 27 від 02.04.2019 року; акт відсутності на роботі лісничого [PERSON] на робочому місці від 02.04.2019 року; акт про відсутність лісничого [PERSON] на робочому місці від 18.06.2019 року; наказ ДП «Герцаївського державне спеціалізоване лісництво АПК» № 53-2 від 08.08.2019 року «про оголошення догани»; наказ ДП «Герцаївського державне спеціалізоване лісництво АПК» № 53-3 від 12.08.2019 року «про оголошення догани»; акт відмови від підписання після ознайомлення лісничим [PERSON] з наказом ДП «Герцаївське ДСЛ АПК» № 52-2 від 08.08.2019 року та наказом № 52-3 від 12.08.2019 року. Вважає, що сумлінно виконувались покладені на нього обов`язки лісничого, до нього ніяких претензій не було, однак між ним та керівником підприємства виникли неприязні відносини, які і стали основною причиною для звільнення. Зазначає, що наказом №14 від 01.02.2019 року «Щодо усунення порушень і недоліків за результатами проведеного аудиту» лісничому [PERSON] наказано в термін до 12.02.2019 року забезпечити усунення порушень в повному обсязі згідно пунктів 1.9, 1.10, 1.15, 1.17, 1.18 які зазначені в наказі Чернівецького обласного управління лісового та мисливського господарства від 14.08.2018 року № 87 та надати ксерокопії підтверджуючих документів. В період з 21.01.2019 року по 30.01.2019 року [PERSON] , перебував на лікарняному. 01.02.2019 року він перебував на роботі, однак з вказаним наказом він не був ознайомлений. В подальшому його було ознайомлено з наказом та ним 11.02.2019 року подавались пояснення на ім`я директора Герцаївського ДСЛ АПК щодо виконання наказу та надано лист до Сторожинецького відділу поліції Герцаївського відділення поліції від 29.12.2019 року. Додаткових пояснень у нього не відбирали. З 07.02.2019 року по 13.02.2019 року [PERSON] перебував на лікарняному, що підтверджується листком непрацездатності серії АГФ № 113987 та за таких обставин не мав можливості в строк до 12.02.2019 року виконати наказ ДП «Герцаївського ДСЛ АПК» № 14 від 01.02.2019 року. Наказом № 18 від 28.02.2019 року «Про оголошення догани», [PERSON] було оголошено догану за порушення трудової дисципліни, а саме за невиконання Наказу №14 від 01.02.2019 року та відмови від ознайомлення з даним наказом, про що свідчить Акт про відмову. В порушення порядку застосування дисциплінарних стягнень передбаченого ст. 149 КЗпП України, керівництво підприємства не пропонувало йому надати пояснення перед виданням цих наказів, посадові обов`язки виконував сумлінно, у зв`язку з чим просив суд скасувати наказ № 18 від 28.02.2019 року. Крім цього 02.04.2019 року директором ДП «Герцаївського державне спеціалізоване лісництво АПК» був винесений наказ № 27 «про оголошення догани лісничому [PERSON] » та був складений акт відмови від підписання вказаного наказу. Підставами для винесення наказу стали накази ДП «Герцаївське ДСЛ АПК» № 136 від 13.01.2019 року «Про розмежування природно-заповітного фонду», № 20 від 12.03.2019 року «Про проведення планової весняної ревізії лісових обходів» та Акти планової весняної ревізії № 1 від 26.03.2019 року, №2 від 26.03.2019 року, № 3 і від 26.03.2019 року. Вважає, що наказ про оголошення догани винесено безпідставно, так як ним було забезпечено оформлення території природно-заповідного фонду, було здійснено чітке розмежування в натурі та встановлено знаки-аншлаги на території ДП «Герцаївське ДСЛ АПК», зокрема в кварталі № 1 виділ 10.8 разом із лісником [PERSON] було проведено чітке розмежування в натурі; встановлено знаки-аншлаги та показано ліснику [PERSON] обх. № 1 кв. 1 виділ 10.8., аналогічно було вчинено в кварталі № 5 та № 21 за участі лісників [PERSON] та [PERSON] .. Із наказом №20 від 12.03.2019 року його не було ознайомлено, про що свідчить відсутність його підпису а також тим, що з 02.03.2019 року по 23.03.2019 року позивач перебував на лікарняному згідно листа непрацездатності серії АГФ № 112519 та серії АГЩ № 516211, а отже відповідний наказ не міг слугувати підставою для оголошення йому догани. Окрім того з 02.04.2019 року по 11.04.2019 року та з 15.04.2014 року по 17.05.2019 року позивач перебував на лікарняному, що підтверджується листками непрацездатності за таких обставин не міг бути на роботі 02.04.2019 року під час винесення спірного наказу №27 про оголошення догани, а отже такий винесено безпідставно та підлягає скасуванню. З вказаними наказом його ознайомлено не було, навіть у період перебування на роботі після закриття лікарняних листків. Порушення трудової дисципліни не допускав. Безпідставно був складений 02.04.2019 року акт про відсутність позивача на роботі більше трьох годин без поважних причин, так як він перебував на лікарняному. Вказує, що відповідачем безпідставно було складено на нього акт про відсутність [PERSON] на роботі 18.06.2019 року, так як в п`ятницю 14.06.2019 року йому стало погано на роботі та його забрала швидка допомога до Герцаївської ЦРЛ. З 15 по 17 серпня 2019 року були вихідні дні та 18.06.2019 року у вівторок керівник підприємства відпустив його для обстеження стану здоров`я та він дійсно був направлений на до обстеження, що підтверджується довідкою сімейного лікаря від 18.06.2019 року, а з 19.06.2019 року перебував на стаціонарному лікуванні. Керівник підприємства не вимагав від нього пояснень з приводу відсутності на роботі, у зв`язку з чим вважає, що акт про відсутність його на робочому місці 18.06.2019 року був складений безпідставно. Жодних документів, що начебто були втрачені, за втрату яких було винесено наказ ДП «Герцаївського державне спеціалізоване лісництво АПК» «про оголошення догани» № 53-2 від 08.08.2019 року його не запитували, письмових пояснень із даного приводу у нього не відбирались, службове розслідування не проводилось, догану винесено у період його перебування на лікарняному, що є підставою для скасування наказу. Зазначає, що безпідставно було винесено наказ №53-3 від 12.08.2019 року про оголошення догани [PERSON] та підлягає скасуванню, та як трудову дисципліну не порушував, йому не пропонували давати пояснення, не проводилась належна службова перевірка та не складені відповідні акти. Про складання вказаних наказів та актів про його відмову від ознайомлення з такими його ніхто не повідомляв та не знав. Вважає, що наказ про його звільнення №54 від 19.08.2019 року також підлягає скасуванню, так як винесено незаконно, так як не було на те правових підстав, трудову крижку йому у день звільнення не повернули. Про підстави, які слугували звільненню та про існування наказів про оголошення йому доган, складання актів про його відмову від ознайомлення з ними та наказу про звільнення йому стало відомо лише 23.08.2019 року, із відповіді на запит адвоката, якому були направлені відповідні матеріали. 16.09.2019 року ним подано позов до Герцаївського районного суду про визнання протиправними наказів про дисциплінарне стягнення, наказу про звільнення, поновлення його на роботі та виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу, за результатами розгляду якої залишено без розгляду ухвалою Герцаївського районного суду від 29.10.2019 року, яка залишеною без змін постановою Чернівецького апеляційного суду від 28.11.2019 року і постановою Верховного Суду від 24.02.2020 року, яку позивач отримав 04.04.2020 року. Відповідно до п.1 постанови КМУ України №211 від 11.03.2020 року, на та території України, у зв`язку з чим процесуальні строки та строки для подачі позовної заяви продовжуються на строк дії такого карантину, у зв`язку з чим позивач вважає, що строк повторного звернення до суду з вказаним позовом ним не пропущено, однак зазначає, що якщо суд дійде іншого висновку, просить суд пропущення строку для звернення з позовом вважати поважною причиною та поновити його. Позивач у судовому засіданні позовні вимог підтримав з підстав наведених у позові та просив їх задовольнити у повному обсязі. Представник позивача дала пояснення аналогічні змісту позовної заяви та просила задовольнити позовні вимоги. Також пояснила, що усі накази про оголошення догани належним чином не були донесені до відома її довірителю та про такі він взагалі не знав до моменту її звернення як адвоката позивача, з адвокатським запитом до відповідача від 22.08.2019 року, про надання їм матеріалів які слугували звільненню позивача та які отримала 23.08.2019 року і саме цього числа позивачу стало відомо про існування складених раніше на нього доган, актів про відмову від ознайомлення з такими відмову ознайомлення з іншими наказами тощо, а тому саме з цього часу почався перебіг строків для оскарження відповідних наказів, а отже первинний позов ними пред`явлено до суду у межах місячного строку, який залишено ухвалою Герцаївського районного суду без розгляду та в свою чергу не змінена постановами вищестоящих інстанцій. Водночас враховуючи, що постанову Верховного суду позивач отримав 04 квітня 2020 року, дії карантину на території України, строки на повторне звернення до суду з відповідним позовом ними пропущені з поважних причин, а тому просить їх поновити. Разом з тим, при винесенні оскаржуваних наказів про оголошення на позивача доган та звільнення, роботодавцем не були проведені службові розслідування з приводу порушення трудової дисципліни, не було відібрано у позивача будь-яких пояснень, більшість наказів винесені в період перебування позивача на лікарняному, самому позивачу не були доведені до відома відповідні накази та не надано йому їх копій про що свідчить відсутність його підпису про таке, натомість директор підприємства склав Акти засвідчені підписами працівників і директора про відмову позивача нібито ознайомлюватися з ними, які носять односторонній характер, залежать від волевиявлення лише однієї сторони - роботодавця та не можуть бути належним доказом відмови, так як накази не були доведені до відома позивачу, відповідні акти однозначно не були складені у день винесення наказів та сфабриковані. Окрім цього на позивача були накладені докази на неналежне виконання ним функціональних обов`язків та порушення трудового розпорядку, однак будь-яких функціональних обов`язків які ними були підписні під час прийняття на роботу він не порушував та сумлінно їх виконував, а відповідач не надав належних доказів які саме функціональні обов`язки він порушив. Підтримала позовні вимоги з підстав наведених у позові та просила їх задовольнити. Представник відповідача - директор державного підприємства «Герцаївське державне лісництво агропромислового комплексу» Андрусяк Ю.І. подав відзив на позовну заяву. В судовому засіданні пояснив, що позивач регулярно порушував правила трудового розпорядку та належним чином не виконував покладені на нього функціональної обов`язки, внаслідок чого був звільнений з займаної посади лісничого. Підставою для звільнення стали винесенні на позивача догани за порушення трудової дисципліни, та неналежне виконання функціональних обов`язків, систематичні прогули, що є законним та обґрунтованим. Під час оголошення позивачу доган йому була надана можливість надавати письмові пояснення, які він ігнорував. Службові розслідування по кожному факту перед винесенням догани на позивача він як керівник підприємства проводив особисто, актів за їх результатами не складав. Просив відмовити у задоволенні позову. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні дав пояснення аналогічні змісту відзиву на позовну заяву, виходячи з наступного. Наказ про звільнення позивача та накази і акти, які слугували підставою для його звільнення, є об`єктивними та законними. З наказом №14 від 01.02.2019 року позивач був ознайомлений у той ж день під час перебуванні на роботі, письмові пояснення щодо виконання вказаного наказу надавати відмовився. Твердження позивача, що він не виконав вказаний наказ, так як з 07.02.2019 року по 13.02.2019 року перебував на лікарняному є абсурдним так як позивач свідомо відмовився від ознайомлення з вказаним наказом а отже і від виконання прямих трудових обов`язків, що потягло за собою накладення догани згідно Наказу №18 від 28.02.2019 року. Також зазначає, що наказом №13 від 31.01.2019 року на [PERSON] покладені обов`язки забезпечити розмежування природно-заповітного фонду, з яким він був ознайомлений та належними чином не забезпечив виконання вказаного наказу, що в судовому засіданні підтвердили свідки [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] .. Враховуючи наведене, а також відсутність [PERSON] на робочому місці більше трьох годин без поважних причин, 02.04.2019 року складено наказ №27 про оголошення позивачу догани та Акт про відмову від підписання та ознайомлення з вказаним наказом, оскільки позивач втік з місця роботи та будь-яких пояснень з даного приводу не надав. Також 18.06.2019 року позивач без поважних причин не з`явився на роботі про що був складений відповідний Акт про відсутність працівника, а твердження позивача про те, що він попередив керівника підприємства про перебування на дообстеженні у лікувальному закладі не відповідає дійсності так як керівник перебував у відпустці за власний рахунок з 18.06.2019 по 19.06.2019 року включно, жодних лікарняних листків не надавав, а довідка лікаря оформлена не на офіційному бланку, а отже [PERSON] допустив прогул без поважних причин. Враховуючи наведене, просив суд відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. Також подав клопотання про застосування строку позовної давності, оскільки позивачу було відомо про накладенні на нього догани, що підтверджується Актами про відмову від підписання та ознайомлення з ними, які складені у день винесення наказів, а отже позивач пропустив трьохмісячний термін для їхнього оскарження. Про винесення наказу про звільнення від 19.08.2019 року позивачу також було відомо про що свідчить Акт про відмову від підписання та ознайомлення з наказом від 19.08.2019 року, а тому позивач звернувся до суду з порушенням місячного строку для оскарження відповідного наказу. Просив відмовити у задоволенні позову. Свідок [PERSON] пояснила що у серпні 2019 року вона ознайомлювалась з актом проведення аудиту, але не підписувалась у ньому. 02.04.2019 року під час складання акту ревізії [PERSON] був на роботі. В день звільнення вона була присутня під час ознайомлення позивача з наказом про його звільнення, позивач взяв відповідний наказ та пішов. Пізніше коли повернувся, йому хотіли віддати трудову книжку, однак він не захотів її взяти, про що був складений відповідний акт від 19.08.2019 року. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що у березні 2019 року був присутній під час весняної ревізії всіх кварталів за результатами яких були складені акти. [PERSON] під час ревізії присутній не був. Чи виносився наказ про проведення ревізії не знає. Про накладення на позивача доган знає так як підписував акти про те, що позивач не захотів підписувати наказ про оголошення догани. У день звільнення позивача з займаної посади свідок перебував на роботі, однак точно не пам`ятає чи сам позивач перебував на роботі. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що на виконанні наказу №13 з метою виконання робіт щодо вимірювання розмірів земельних ділянок [PERSON] , з іншими особами такі дії не проводили. Такі роботи повинні були виконувати рік тому. Про існування наказів на виконання певних робіт не знає, таких йому на ознайомлення та підписання надано не було. Він не був присутній при проведенні у березні 2019 року ревізій у кварталах №5, вид. 1, 2, 3, 16. В жовтні 2019 року він давав пояснення щодо неналежного виконання позивачем покладених на нього обов`язків. Раніше таких пояснень не надавав. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що 12 березня 2019 року брав участь під час планової ревізії кварталів 2, 3, 6, 16 та 19 в результаті яких було виявлено відсутність квартальних стовпів. За результатами ревізії директор підприємства виніс наказ про неналежне виконання позивачем покладених на нього обов`язків та у присутності працівників оголосив позивачу догану. Останній взяв копію наказу однак не розписався про отримання такого. 18.06.2019 року він виконував обов`язки директора ДП «Герцаївське ДСЛ АПК», позивача на роботі не було, чому не з`явився на роботу йому відомо не було. Ним на вимогу директора під кінець робочого дня складено акт про відсутність позивача на робочому місці без поважних причин. Підтвердив, що 14.06.2019 року позивачу на роботі стало погано внаслідок чого його швидка медична допомога забрала у лікарню. При винесенні наказу №4 про звільнення позивач був на роботі. Директор прочитав йому наказ, однак той не захотів його взяти і вийшов з території підприємства, про що був складений акт. Суд, заслухавши пояснення сторін, свідків, даючи законну та правову оцінку доказам по справі, встановив наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. [PERSON] був прийнятий на роботу на посаду лісничого в ДП «Герцаївське ДСЛ АПК» згідно наказу в.о. директора ДП «Герцаївське ДСЛ АПК» [PERSON] №15 від 16.04.2013 року, був матеріально-відповідальною особою відповідно до підписаного ним Договору про повну індивідуальну матеріальну відповідальність. При прийнятті на роботу [PERSON] підписував функціональні обов`язки лісничого Герцаївського держспецлісництва АПК та зобов`язаний був належним чином їх виконувати (а.с.32). 19 серпня 2019 року наказом директора ДП «Герцаївське державне спеціалізоване лісництво АПК» № 54 «Про звільнення лісничого [PERSON] » позивача звільнено із займаної посади з 19.08.2019 року на підставі п. 3, п. 4 ст. 40 КЗпП України, за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього та відсутність на роботі протягом робочого дня без поважних причин. Підставами для винесення наказу № 54 про звільнення позивача слугували: наказ директора ДП «Герцаївське державне спеціалізоване лісництво АПК» «Про оголошення догани лісничому [PERSON] » № 27 від 02.04.2019 року; наказ директора ДП «Герцаївського державне спеціалізоване лісництво АПК» «про оголошення догани лісничому [PERSON] » № 18 від 28.02.2019 року; акт відмови від підписання після ознайомлення лісничим [PERSON] з наказом ДП «Герцаївське державне спеціалізоване лісництво АПК» № 18 від 28.02.2019 року; акт відмови від підписання після ознайомлення лісничим [PERSON] з наказом ДП «Герцаївське державне спеціалізоване лісництво АПК» № 27 від 02.04.2019 року; акт відсутності лісничого [PERSON] на робочому місці від 02.04.2019 року; акт про відсутність лісничого [PERSON] на робочому місці від 18.06.2019 року; наказ ДП «Герцаївське державне спеціалізоване лісництво АПК» № 53-2 від 08.08.2019 року «Про оголошення догани»; наказ ДП «Герцаївське державне спеціалізоване лісництво АПК» № 53-3 від 12.08.2019 року «Про оголошення догани»; акт відмови від підписання після ознайомлення лісничим [PERSON] з наказом ДП «Герцаївське ДСЛ АПК» № 52-2 від 08.08.2019 року та знаказом № 52-3 від 12.08.2019 року. Даючи законну та правову оцінку доказам по справі суд дійшов наступних висновків. Відповідно до статті 16 Цивільного кодексу Украйни, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені у частині другій зазначеної статті. Статтею 43 Конституції України встановлено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Статтею 3 КЗпП України встановлено, що законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами. Згідно з вимогами пункту третього статті 40 КЗпП України, трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом у випадку систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення. При цьому, суд послався на те, що статтею 139 КЗпП України встановлено обов`язок працівників працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Згідно з частиною другою статті 140 КзПП України, роботодавець щодо окремих несумлінних працівників вправі застосовувати в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу. Таким чином, трудовою дисципліною передбачено додержання працівниками норм, закріплених КЗпП України, Правил внутрішнього трудового розпорядку, статутів, положень, посадових інструкцій, за порушення якої до працівника можливо застосування положень ст.147 КЗпП України, згідно з якою за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з заходів стягнення: догана або звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. За змістом цієї норми догана - це дисциплінарне стягнення, яке може бути застосоване до працівника саме за порушення трудової дисципліни. Відповідно до ст. 148 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебуванням його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. При розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені ст. 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок, попередня робота працівника тощо. У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Отже, підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення останнім трудової дисципліни. При цьому, закон вимагає, щоб факт такого порушення належним чином був зафіксований та дотриманий порядок застосування дисциплінарних стягнень. Крім того, при притягненні працівника до даного виду відповідальності адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків. Відповідно до статті 149 КЗпП України, якою передбачений порядок застосування дисциплінарних стягнень, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Ця вимога закону є обов`язковою при застосуванні дисциплінарних стягнень. Трудовим законодавством висуваються вимоги до строків накладання дисциплінарного стягнення. Так, згідно зі ст. 148 КЗпП дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Разом із тим дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Як бачимо, у ст. 148 КЗпП передбачено вилучення періоду перебування працівника у відпустці та на лікарняному при підрахунку строку накладання дисциплінарного стягнення. Отже, при перебуванні працівника у відпустці та на лікарняному дисциплінарне стягнення до нього не застосовується. Згідно зі статтею 150 Кодексу дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством (глава XV Кодексу). У п. 23 вказаної Постанови роз`яснено, що за передбаченими п.3 ст.40 КЗпП підставами працівник може бути звільнений лише за проступок на роботі, вчинений після застосування до нього дисциплінарного або громадського стягнення за невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. П.4 ст.40 КЗпП передбачає підставу розірвання трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу у випадку прогулу (в тому числі відсутності на роботі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин. Так, наказом № 18 від 28.02.2019 року «Про оголошення догани», [PERSON] було оголошено догану за порушення трудової дисципліни, підставою чого слугували: відмова від ознайомлення та невиконання Наказу ДП «Герцаївське ДСЛ АПК» №14 від 01.02.2019 року «Щодо усунення порушень і недоліків за результатами проведеного аудиту», про що свідчить Акт про відмову від ознайомлення від 01.02.2019 року (а.с.31). Як судом встановлено, наказом №14 від 01.02.2019 року «Щодо усунення порушень і недоліків за результатами проведеного аудиту» лісничому [PERSON] наказано в термін до 12.02.2019 року забезпечити усунення порушень в повному обсязі згідно пунктів 1.9, 1.10, 1.15, 1.17, 1.18 які зазначені в наказі Чернівецького обласного управління лісового та мисливського господарства від 14.08.2018 року № 87 та надати ксерокопії підтверджуючих документів (а.с.27). В період з 21.01.2019 року по 30.01.2019 року [PERSON] , перебував на лікарняному. З письмових пояснень [PERSON] від 11.02.2019 року, які подавалися на ім`я директора Герцаївського ДСЛ АПК на виконання наказу вбачається, що позивач усунув порушення п.1.9, 1.10 вищевказаного наказу так як прибиральниця [PERSON] та водій [PERSON] були звільненні з роботи під час виконання позивачем обов`язків директора ДП «Герцаївське ДСЛ АПК»; з приводу виконання п.1.15 Наказу, вказав, що ним під час виконання обов`язків директора підприємства вжито заходи щодо виявлення фактів самовільних рубок та повідомлено компетентні органи; щодо виконання п.1.17, 1.18 Наказу по факту відшкодування списаного бензину, зазначає що за даним фактом органами поліції проведено перевірку за даним фактом та про припинено подальшу перевірку у зв`язку з відсутністю ознак складу злочину про що свідчить Довідка №М/76/123/51/05/01-2019 від 29.12.2019 року. Наведене свідчить про ознайомлення лісничого [PERSON] з Наказом №14 від 01.02.2019 року та виконанням відповідного наказу. Водночас слід зазначити, що виконання п.1.9 Наказу №87 від 14.08.2018 року щодо забезпечення відшкодування 12574,86 грн. безпідставно виплаченої заробітної плати в 2017 року прибиральниці [PERSON] не входить до функціональних обов`язків лісничого, як і виконання п.1.15 Наказу щодо забезпечення відшкодування шкоди у сумі 3244,83 грн. з винних осіб завданої самовільною рубкою та у сумі 50180 грн. з винних осіб за незаконно списаний бензин А-92 в загальній кількості 1930л. Фактично, відповідні питання, мав вирішувати керівник, зокрема щодо проведення ряду позасудових та судових заходів з приводу відшкодування завданих збитків незаконними діями тих чи інших осіб, однак такі обов`язки покладено на позивача, який не мав права та повноважень їх виконувати, а тому відповідно і не може нести відповідальність за їх невиконання. Відповідачем не надано доказів проведення належного службового розслідування за даного приводу та доказів про те яких саме функціональних обов`язків позивачем не виконано чим порушено трудову дисципліну та наявності в діях позивача вини у вчиненні проступку. Судом встановлено, що відповідачем не надано доказів, що при притягненні позивача до дисциплінарної відповідальності від нього роботодавець зажадав письмові пояснення та не надано доказів, що позивач відмовився їх надавати, що є порушенням порядку притягнення його до дисциплінарної відповідальності. Враховуючи наведене, № 18 від 28.02.2019 року «Про оголошення догани» підлягає скасуванню. Однією з підстав для звільнення позивача з займаної посади став наказ ДП «Герцаївське ДСЛ АПК» № 27 від 02.04.2019 року «Про оголошення догани» (а.с.42), згідно якого лісничому [PERSON] оголошено догану за порушення трудової дисципліни, а саме невиконання Наказу ДП «»Герцаївське ДСЛ АПК» №13 від 31.01.2019 року «Про розмежування природно-заповідного фонду». Окрім вказаного наказу, у якості підстав зазначені Наказ ДП «»Герцаївське ДСЛ АПК» №20 від 12.03.2019 року «Про проведення планової весняної ревізії лісових обходів» та Акти планової весняної ревізії №1 від 26.03.2019 року, №2 від 26.03.2019 року, №3 від 26.03.2019 року. Також 02.04.2019 року був складений Акт про відсутність [PERSON] на робочому місці з 10:25 год. по 18:00 год. без поважних причин, також 02.04.2019 був складений Акт про відмову лісничого [PERSON] від підписання та ознайомлення з Наказом №27 від 02.04.2019 року. Водночас судом встановлено, що позивач у день постановлення догани, а саме з 02.04.2019 року по 06.04.2019 року перебував на амбулаторному лікуванні у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю, що підтверджується Листком непрацездатності серії АГГ №807976. Наведене свідчить про порушення відповідачем порядку накладення дисциплінарного стягнення, так як таке здійснено під час перебування позивача на лікарняному, також суду не надані відповідачем доказів що при притягненні позивача до дисциплінарної відповідальності від нього роботодавець зажадав письмові пояснення та не надано доказів, що позивач відмовився їх надавати, що є порушенням порядку притягнення його до дисциплінарної відповідальності. Окрім цього відповідачем не надано доказів проведення належного службового розслідування з приводу підстав, які слугували для оголошення догани а також доказів про те чи дійсно до функціональних обов`язків лісничого [PERSON] входить виконання обов`язків покладених на нього вищенаведеними наказами обов`язків, яких саме функціональних обов`язків позивачем не виконано чим порушено трудову дисципліну, що можуть свідчити про наявність в діях позивача вини у вчиненні проступку. Враховуючи наведене, № 27 від 02.04.2019 року «Про оголошення догани» підлягає скасуванню. Підставами для звільнення позивача з займаної посади стали також наказ ДП «Герцаївське ДСЛ АПК» № 53-2 від 08.08.2019 року «Про оголошення догани» (а.с.50) а також Наказ №53-3 від 12.08.2019 року (а.с.51). Підстава оголошення догани згідно Наказу №53-2, від 08.08.2019 року сформована наступним чином «Ознаки в роботі працівників набули систематичного характеру в розрізі порушення трудової дисципліни що призвело до рецидиву який проявився у втраті документів суворої звітності з відводу лісосіки для проведення рубок головного користування відведених у 2018 році на період 2019 року, а саме: Акт відводу лісосіки; Матеріально-грошова оцінка лісосіки; відомості переліку призначених в рубку дерев; План-Схема; в розрізі Кварталу №9 виділу №5 ділянки №1 площею 0,7 га та кварталу №9 виділу №5 площею 0,9га.». Водночас сам зміст наказу не розкриває у чому саме полягають дії [PERSON] , які носять систематичний характер та призвели до рецидиву (повторності) втрати документів суворої звітності. Суду не надано доказів проведення службового розслідування з приводу подій щодо втрати документів, не надані також докази подій їх втрати та чи такі перебували на матеріальному зберіганні у позивача і наявність його вини у вчиненому проступку. Що стосується наказу ДП «Герцаївське державне спеціалізоване лісництво АПК» «Про оголошення догани» № 53-3 від 12.08.2019 року слід зазначити, що відповідно до п. 9.5. та п. 9.8 Методичної вказівки з відведення і таксації лісосік, видачі лісорубних квитків та огляду місць заготівлі деревини в лісах Державного агентства лісових ресурсів України, затвердженої державним агентством лісових ресурсів України від 21.01.2013 року № 9 , результати контролю за відведенням і таксацією лісосік оформляються актом перевірки з відведення і таксації лісосік у лісах (додаток 7). Документи контрольного огляду підписують усі особи, що беруть у ньому участь. За відмови лісокористувача від підписання документів, в акті контрольного огляду робиться відповідний запис. Складається порівняльна відомість основного і контрольного оглядів із підведенням за ними підсумків виявлених порушень. Достовірними вважаються дані контрольного огляду і за ними пред`являються претензії до лісокористувача, якщо огляд було проведено з порушенням діючих вимог. Посадові особи, що допустили неякісне проведення робіт з огляду, притягуються до відповідальності. Суд звертає увагу, що акту перевірки з відведення і таксації лісосік у лісах як такого відповідачем складено не було та суду не надано, в польовій переліковій відомості дерев призначених у рубку дослідженої судом не має підписів у результаті перевірки контролюючих осіб. Відомості переліку призначених до рубки дерев не містять підпису позивача, що свідчить, що дані що у ній зазначені позивачем не перевірялись та ним не проводились. Доказів проведення окремого службового розслідування по даному факту відповідачем надано не було. Окрім наведеного, вказані накази №52-3 та 53-3 винесенні з грубим порушенням норм які передбачаються накладення дисциплінарних стягнень у період його тимчасової непрацездатності у його відсутності, так як з 07.08.2019 року о 15.08.2019 року позивач [PERSON] перебував на амбулаторному лікуванні, що підтверджується лиском непрацездатності серії АГГ №807991 від 07.08.2019 року. Також відповідачем не надано доказів, що при притягненні позивача до дисциплінарної відповідальності від нього роботодавець зажадав письмові пояснення та не надано доказів, що позивач відмовився їх надавати, що є порушенням порядку притягнення його до дисциплінарної відповідальності. За таких підстав, суд дійшов висновку про наявність достатніх підстав для скасування вказаних наказів в частині оголошення догани [PERSON] . Як на підставу для звільнення за прогул наказ про звільнення позивача з займаної посади містить посилання на Акти про відсутність на робочому місці від 02.04.2019 року та від 18.06.2019 року. Водночас, як судом раніше встановлено, з 02.04.2019 року по 06.04.2019 року позивач перебував у стані непрацездатності на амбулаторному лікуванні про що свідчить листок непрацездатності серії АГГ №807976 від 02.04.2019 року, а отже 02.04.2019 був відсутній на робочому місці з поважних причин, у зв`язку з чим в його діях не містяться ознаки такого виду проступку як прогул. Слід зазначити, що Акт про відсутність [PERSON] на робочому місці від 02.04.2019 року не був підставою для оголошення [PERSON] 02.04.2019 року та на протязі одного місяці з дня виявлення проступку відповідачем не вжито заходів щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за даним фактом, у зв`язку з чим відповідний акт не може слугувати підставою для звільнення позивача з займаної посади на підставі ч.4 ст. 40 КЗпП України, так як відповідне рішення прийняте з порушенням порядку накладення дисциплінарних стягнень передбаченого ст.148 КЗпП України що є підставою для скасування наказу про звільнення. Окрім цього на запит суду за клопотанням сторін надійшли відповіді на підтвердження того, що дійсно [PERSON] перебував на лікуванні на підставі чого йому були надані листки непрацездатності АГФ №113590, серії АГФ №113987, серії АГФ №113619, серії АГЩ №516211, сері АГЩ №513223, серії АГЩ №51601104, що підтверджується листом КНП «Герцаївська районна лікарня» Герцаївської районної ради №764 від 17.098.2020 року. З листа КНП «Герцаївський центр первинної медико-санітарної допомоги» Хряцьківської амбулаторії ЗПСМ Герцаївської районної ради №128 від 26.0.2020 судом встановлено, що [PERSON] видавалися листки непрацездатності серії АГГ №807976 з 02.04.2019 по 11.04.2019 р. та серії АГГ №807991 з 07.08.2019 року по 16.08.2019 року, у зв`язку з чим перебував на амбулаторному лікуванні. З листа обласного КМУ «Чернівецька обласна клінічна лікарня» №2542 від 05.10.2020 року судом встановлено, що листок непрацездатності серії АДЗ №874005 видавався [PERSON] . Як вбачається з Акту про відсутність на роботі [PERSON] без поважних причин на протязі 01.06.2019 року, [PERSON] , був відсутній більше трьох годин, а саме протягом робочого дня, на робочому місці на території ПД «Герцаївське ДСЛ АПК». З пояснень позивача, які не заперечувалися відповідачем та підтверджуються поясненнями допитаних у судовому засіданні свідків, судом встановлено, що в п`ятницю 14.06.2019 року на робочому місці позивачу стало зле внаслідок чого втратив свідомість, і забрали з місця роботи бригаду швидкої медичної допомоги та доставлено в Герцаївську ЦРЛ. Наступним робочим, днем враховуючи вихідні і святкові дні мав бути 18.06.2019 року. Позивач стверджує, що попереджав по телефонній розмові керівника підприємства про те що його направлено на до обстеження стану здоров`я внаслідок чого не зможе з`явитися на роботі, проти чого заперечує сам директор підприємства, так як він перебував у відпустці, на підтвердження чого надав суду копію наказу про відпустку за власний рахунок. Водночас в матеріалах справи наявна довідка видана 18.06.2019 року сімейним лікарем АЗПСМ Герцаївської районної ради [PERSON] про те, що [PERSON] 18.06.2019 року знаходився на дообстеженні в Герцаївській ЦРЛ по направленню лікаря. З 19.06.2019 року по 02.07.2019 року позивач перебував на лікарняному що підтверджується листком непрацездатності серії АДЗ №874005 від 02.07.2019 року. Твердження представника відповідача про те, належним доказом тимчасової непрацездатності позивача 18.06.2019 року міг слугувати лише листок непрацездатності суд вважає хибними, так як судом встановлено, що позивач 18.08.2019 був направлений на дообстеження стану здоров`я на підставі направлення лікаря, з подальшим відкриттям лікарняного листка, що свідчить про його тимчасову непрацездатність, наявність поважних причин відсутності на робочому місці, та відсутність в діях позивача прямого умислу допустити прогул. Водночас роботодавець від відповідача не зажадав письмові пояснення та не надано доказів, що позивач відмовився їх надавати, не були здійснені заходи щодо проведення службового розслідування по вказаному питанню. На наведених обставин, так як накази про оголошення догани були винесенні відповідачем з грубим порушень трудового законодавства та судом встановлено, позивач був відсутній на робочому місці з поважних причин, наказ про звільнення позивача з займаної посади підлягає скасуванню, що тягнене за собою поновлення позивача на займаній посаді. Між тим, згідно із ч. 1 ст.233, ст.234 КЗпП України працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або копії трудової книжки. З роз`яснень, даних Пленумом Верховного Суду України у п. 4 своєї постанови №9 від 06.11.1994 року "Про практику розгляду судами трудових спорів" зі змінами, внесеними згідно з постановами Пленуму Верховного Суду України №4 від 01.04.1994 року, №18 від 26.10.1995 року, №15 від 25.05.1998 року), вбачається, що встановлений статтею 233 КЗпП України строк звернення до суду застосовується незалежно від заяви сторін. У кожному випадку суд зобов`язаний перевірити і обговорити причини пропуску цього строку, а також навести у рішенні мотиви, чому він поновлює або вважає неможливими поновити порушений строк. Позивач у позові просив суд поновити пропущений строк для звернення з позовом та як пропущений з поважних причин щодо оскаржень дисциплінарних стягнень, а саме Наказів про оголошення йому доган №18 від 28.02.2019 року та №27 від 02.04.2019 року. В судовому засіданні представник позивача просила поновити строку звернення до суду з відповідним позовом під час поновлення строку на звернення до суду врахувати, що позивач дізнався про накладення на нього доган та складання актів про відсутність його на робочому місці, актів про відмову підписувати та ознайомлюватися з наказами про оголошення дисциплінарних стягнень, при чому усіх наказів, 23.08.2019 року, та про такі не міг знати. Водночас суд звертає увагу на те, що по кожному з чотирьох фактів окремо щодо оголошення позивачу дисциплінарних стягнень у форму догани були складені відповідні Акти про відмову позивача від підписання наказів та ознайомлення з ними у день їх складання. Водночас суд звертає увагу, як вже вище встановлено, що відповідачем було оголошено частину наказів про накладення дисциплінарного стягнення у відсутності позивача так як він перебував на лікарняному, що свідчить про те, що позивач не міг знати про накладення на нього дисциплінарних стягнень, так як такі дії та обов`язок ознайомлювати з наказом прямо лежать на керівника підприємства і залежать від волевиявлення однієї сторони - відповідача, який не був позбавлений можливості у будь-який інший робочий день чи у інший спосіб належним чином ознайомити позивача з тим чи іншим наказом про накладення дисциплінарного стягнення. Судом встановлено, що позивач звернувся до суду з аналогічним позовом у вересні 2019 року та ухвалою Герцаївського районного суду Чернівецької області від 29.10.2019 залишено без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, яка залишена без змін постановами Чернівецького апеляційного суду від 28.11.2019 року та Верховного суду від 24.02.2020 року по справі за №714/806/19 (а.с.63-67). У даному випадку позивач не позбавлений можливості звернутися до суду повторно у відповідності до ч.2 ст. 257 ЦПК України. Копію постанови Верховного Суду позивач отримав 04.04.2020 року та повторно подав позов до суду 11.06.2020 року. Враховуючи наведені обставини, а також те, що у відповідності до постанови КМУ України №211 від 11.03.2020 року із змінами та доповненнями «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом COVID-19, установлено з 12 березня 2020 р. до 22 травня 2020 р. на всій території України карантин, відповідно до п.3 розділу XII ЦПК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОУШ-19), процесуальні строки у тому числі строки звернення до суду продовжуються на період дії карантину, суд дійшов висновку, що позивачем порушені строки звернення до суду з відповідним позовом з поважних причин, у зв`язку з чим такі підлягають поновленню. Згідно з рішенням Конституційного суду України у справі за конституційним зверненням Київської міської ради професійних спілок щодо офіційного тлумачення частини третьої статті 21 Кодексу законів про працю України (справа про тлумачення терміну «законодавство») від 09 липня 1998 року № 12-рп/98 встановлено, що визнаючи важливість права на працю як основи життєдіяльності людини, Конституція України закріплює та гарантує основні трудові права громадян (статті 43, 44, 45, 46) і встановлює, що основи соціального захисту, форми і види пенсійного забезпечення, засади врегулювання праці і зайнятості визначаються виключно законами України (пункт 6 частини першої статті 92). Відповідно до частини першої статті 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. Аналіз зазначених правових норм у їх сукупності з положеннями статті 43 Конституції України дає підстави для висновку про те, що за змістом частини першої статті 235 КЗпП України працівник підлягає поновленню на попередній роботі у разі незаконного звільнення, під яким слід розуміти як звільнення без законної підстави, так і звільнення з порушенням порядку, установленого законом. Результат аналізу наведених норм матеріального права з урахуванням висновків, що викладені в Рішенні Конституційного Суду України від 22 лютого 2012 року № 4-рп/2012, дає підстави вважати, що невиплата звільненому працівникові всіх сум, що належать йому від власника або уповноваженого ним органу, є триваючим правопорушенням, а отже, працівник може визначити остаточний обсяг своїх вимог на момент припинення такого правопорушення, яким є день фактичного розрахунку. Отже вимоги про стягнення середньомісячної заробітної плати за час вимушеного прогулу, не обмежені терміном звернення до суду, так як є триваючим порушенням прав працівника у часі. Вирішуючи питання про стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу, суд враховує наступне. Відповідно до ст. 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу. Економічні, правові та організаційні засади оплати праці працівників, які перебувають у трудових відносинах, на підставі трудового договору з підприємствами, установами, організаціями усіх форм власності та господарювання, а також з окремими громадянами та сфери державного і договірного регулювання оплати праці визначені Законом України «Про оплату праці». Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про оплату праці» джерелом коштів на оплату праці працівників госпрозрахункових підприємств є частина доходу та інші кошти, одержані внаслідок їх господарської діяльності. За змістом п. 8.4 статуту ДП «Герцаївське Держспецлісництво АПК», затвердженого наказом Держлісагенства № 359 від 25 листопада 2013 року, державна реєстрація якого проведена 20 грудня 2013 року, джерелом коштів на оплату праці працівників є бюджетне фінансування та частина доходу, одержаного в результаті його господарської діяльності. Умови оплати праці та матеріального забезпечення керівника визначається контрактом. Таким чином, заробітна плата, зокрема, і середній заробіток за час вимушеного прогулу, має виплачуватись позивачу ДП «Герцаївське Держспецлісництво АПК». Відповідно до п.32 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 06.11.1992р. «Про практику розгляду судами трудових спорів» у випадках стягнення на користь працівника середнього заробітку за час вимушеного прогулу в зв`язку з незаконним звільненням або переведенням, відстороненням від роботи невиконанням рішення про поновлення на роботі, затримкою видачі трудової книжки або розрахунку він визначається за загальними правилами обчислення середнього заробітку, при цьому враховуються положення Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року N 100 (далі по тексту - Порядок). Абз.2 п.8 Порядку, передбачено, що після визначення середньоденної заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплат працівнику, здійснюються нарахування загальної суми середнього заробітку, яка обчисляється шляхом множення середньоденної заробітної плати на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді. Відповідно до абз. 3 п. 2 Порядку, середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана дана виплата. Пунктом 5 розділу IV Порядку передбачено, що нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати. Згідно з пунктом 8 розділу IV Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року N 100 нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні 2 місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства (абзац третій пункту 8 розділу IV Порядку). В абз. 5 п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» №13 від 24.12.1999 року зазначено, що задовольняючи вимоги про оплату праці, суд має навести в рішенні розрахунки, з яких він виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню. Оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів, про що зазначає в резолютивній частині рішення. Час вимушеного прогулу складає з 19.08.2019 року по 27.10.2020 року, що становить 298 робочих днів. При цьому суд зазначає, що трудовий спір розглядається фактично більше року на з вини позивача, враховуючи пред`явлення первинного позову до суду, а отже відповідачу підлягає виплаті заробітна плата за увесь час вимушеного прогулу. Згідно відомостей з кінцевого розрахунку при звільнені [PERSON] , виданої 19.08.2019 головним бухгалтером Державного підприємства «Герцаївське держспецлісництво АПК» № [PERSON] (а.с.7), середня заробітна плата за останні два місяці що передували звільненню складає 7454,61 грн. (2820,00грн. за червень 2019 р. + 4634,61 грн. за липень 2019 р. =7454,61 грн. Середньоденна заробітна плата позивача становить 181,81 грн. (7454,61 грн.: 41 днів = 181,81 грн.). Дану суму умножити на кількість робочих днів за час вимушеного прогулу, складає 54182,29 грн. (181,81х298=54182,29). і саме ця сума підлягає стягненню з Державного підприємства «Герцаївське держспецлісництво АПК» на користь позивача у вигляді середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу. Згідно з п.п. 2, 4 ч. 1 ст. 367 ЦПК України рішення в частині присудження позивачу заробітної плати за один місяць та про поновлення на роботі незаконно звільненого працівника підлягає негайному виконанню Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 34 постанови від 06.11.1992 року №9 «про практику розгляду судами трудових спорів», рішення про поновлення на роботі вважається виконаним з дня видання власником або уповноваженим ним органом про це наказу.

Outcome: approved