Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-11 00:00:00

29.04.2021 року до суду звернулася позивач [PERSON] , з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини до відповідача Верхівцевської міської ради Дніпропетровської області, треті особи, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: [PERSON] , [PERSON] і [PERSON] 30.04.2021 року ухвалою Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області відкрите провадження у справі та справу призначено до розгляду за правилами загального провадження в підготовчому судовому засіданні на 26.07.2021 року. 26.07.2021 року справа в підготовчому судовому засіданні не розглядалась в зв`язку з перебуванням судді у відпустці. Справа призначена до розгляду в підготовчому судовому засіданні на 12.08.2021 року. 12.08.2021 року закінчене підготовче судове засідання справа призначена до розгляду в судовому засіданні на 12.08.2021 року Фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось відповідно до положень ст. 247 ЦПК України Згідно заявлених позовних вимог позивач просить визнати поважними причини пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини та визначити їй додатковий строк тривалістю в шість місяців для прийняття спадщини після [PERSON] , померлого [INFO] В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на наступне: [INFO] в [ADDRESS] помер її дідусь [PERSON] , який на день своєї смерті був зареєстрований по [ADDRESS] Після смерті [PERSON] , відкрилась спадщина, яка складається , в тому числі з квартири під номером [ADDRESS] та житлового будинку з прилеглими до нього будівлями і спорудами під номером [ADDRESS] 28.04.2020 року вона звернулася до державного нотаріуса Широківської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області. Однак, постановою державного нотаріуса Широківської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області від 28.04.2020 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язку з пропуском шестимісячного строку на прийняття спадщини, що й стало причиною звернення до суду. В судове засідання позивачка не з`явилась, подавши заяву про розгляд справи у її відсутність, згідно якої позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити за доводами, викладеними у поданій позовній заяві. Відповідач, представник Верхівцевської міської ради Дніпропетровської області в судове засідання не з`явився, про дату час і місце розгляду справи повідомлений належним чином Треті особи, що не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: [PERSON] , [PERSON] , і [PERSON] , в судове засідання не з`явилась, подавши заяви про розгляд справи у їх відсутність, згідно яких проти задоволення позовних вимог не заперечують. Відповідності до п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року, яка відповідно до ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом. Відповідно до вимог ст. 55 Конституції України кожному гарантується судовий захист його прав і свобод. Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку , встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів Завданням суду при здійсненні правосуддя, в силу ст. 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" є забезпечити кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною радою України. За змістом положень вказаних норм, розпорядження своїм правом на захист є диспозитивною нормою цивільного законодавства, яке полягає у наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, держави та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором При цьому, предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою - посилання на належне йому право, юридичні факти, що призвели до порушення цього права, та правове обґрунтування необхідності його захисту. Отже, виходячи із наведеного, на момент звернення із тим чи іншим позовом, права та інтереси, на захист яких поданий позов вже мають бути порушені, невизнані або оспорювані особою, до якої пред`явлений позов, тобто, законодавець пов`язує факт звернення до суду із наявністю вже порушених прав та інтересів позивача. Метою ж позову є розгляд спору і захист вже порушених, невизнаних або оспорюваних суб`єктивних прав або законних інтересів позивача. Суд, з`ясувавши зміст позовних вимог, вивчивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, приходить до таких висновків. Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини Судом встановлено, що [INFO] в [ADDRESS] помер дідусь позивачки, [PERSON] , який на день своєї смерті був зареєстрований по [ADDRESS] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, та копіями свідоцтва про укладення шлюбу і про народження. Після смерті [PERSON] , відкрилась спадщина, яка складається, в тому числі, із квартири під номером [ADDRESS] та житлового будинку з прилеглими до нього будівлями та спорудами під номером [ADDRESS] . 28.04.2020 року позивачка звернулася до державного нотаріуса Широківської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області. Однак, постановою державного нотаріуса Широківської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області від 28.04.2020 року позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язку з пропуском шестимісячного строку на прийняття спадщини, що підтверджується копією постанови нотаріуса. З наведеного вище судом встановлено, що порушені права позивача щодо прийняття спадщини. Позивачем обраний спосіб захисту порушених прав, у вигляді відновлення її порушеного права, передбачений нормами ЦК України, а саме визнання причин пропуску подання заяви про прийняття спадщини поважними та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, з яким погоджується суд. Вирішуючи спір по суті суд виходить з наступного: За нормами ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до п. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За положеннями п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Листом від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз`яснив, що при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивачка посилається на те, що пропустила строк для прийняття спадщини в зв`язку з тим, що на час закінчення строку для подання заяви про прийняття спадщини хворіла та перебувала на амбулаторному лікуванні, що підтверджується довідкою лікаря Широківської амбулаторії загальної практики сімейної медицини КНП «Широківський центр первинної медико-санітарної допомоги»(а.с.39). Таким чином на думку суду позивачка пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки хворіла. Надана позивачем довідка, підписана лікарем, містить печатки лікаря та закладу охорони здоров`я, має кутовий штамп, тому сумнівів щодо її достовірності у суду не виникає. Виходячи з вищевикладеного суд приходить до висновку, що позивач пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з об`єктивних, незалежних від неї причин, які були непереборними та унеможливлювали своєчасне звернення позивача із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки перебування позивача на амбулаторному лікуванні обмежувало позивача у русі, здійсненні певних дій, спілкування з іншими особами, тощо.. Згідно оглянутої спадкової справи судом також встановлено, що із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , звернулась також [PERSON] , але остання не заперечує проти визначення позивачці додаткового строку для прийняття спадщини, що підтверджується матеріалами спадкової справи, відкритої після смерті [PERSON] . Також суд враховує, що з моменту смерті спадкодавця і до звернення позивача до державного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини пройшов незначний період часу. Оскільки шестимісячний строк для подання зави про прийняття спадщини скінчився 28.11.2019 року, а позивач звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини 28.04.2020 року Відповідно до правової позиції ВС/КЦС, викладеній у справі № 681/203/17 від 17.10.2018 року зазначається, що незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про визначення додаткового строку про прийняття спадщини є підставою для задоволення позовних вимог. За наведених вище обставин, на думку суду причини пропуску строку для прийняття спадщини позивачем суд вважає поважними та суд вважає за потрібне визначити позивачеві додатковий строк для прийняття спадщини. Також суд вважає, що додатковий строк для прийняття спадщини, потрібно визначити позивачу тривалістю в шість місяців з моменту набрання чинності рішенням суду, який буде достатнім для звернення до державного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Понесені позивачем витрати по сплаті судового збору суд, вважає за можливе покласти на позивача, так як не вбачається вини відповідача у порушенні прав позивача.

Outcome: approved