Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-21 00:00:00

14 серпня 2020 року [PERSON] в інтересах позивача звернувся до суду з позовною заявою до Смирновської сільської ради Більмацького району Запорізької області про визначення додаткового строку тривалістю 3 місяці для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Обґрунтовуючи позовні вимоги представник позивача вказав, що [INFO] помер його брат позивача - [PERSON] . Після його смерті залишилося спадкове майно у вигляді земельної ділянки, яка розташована на території Смирновської сільської ради Більмацького району Запорізької області . З метою прийняття спадщини позивач звернувся до приватного нотаріуса Більмацького районного нотаріального округу Запорізької області Дашевської А.О., яка листом від 30 липня 2020 року повідомила про необхідність звернення до суду з заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки ним пропущено визначений законом шестимісячний строк. Представником позивача в позові зазначено, що строк звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, позивач пропустив з поважної причини, оскільки в період з 20 березня 2019 року по 26 липня 2020 року перебував в Угорщині на заробітках, що підтверджуються відповідними відмітками з закордонного паспорту, не був присутній на похованні брата та не міг вчасно звернутись до нотаріальної контори. У зв`язку з вище викладеними обставинами позивач змушений звернутися до суду з даним позовом. (а.с.2-3). Сторони в судове засідання не з"явились, про місце, час і дату розгляду повідомлені належним чином. Представник позивача - адвокат Смоляний А.А. у відповідній письмовій заяві, поданій до суду, вказав про те, що позивач від позову не відмовляється та прохає його задовольнити по тих підставах, які були викладені в позовній заяві ( а.с.31). Представник Смирновської сільської ради Більмацького району Запорізької області надав клопотання про розгляд справи за його відсутності за наявними у справі матеріалами, проти позовних вимог не заперечував. ( а.с. 24). Приватний нотаріус Більмацького районного нотаріального округу Запорізької області Дашевська А.О. надала клопотання про розгляд справи за її відсутності за наявними у справі матеріалами ( а.с.29). У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось через неявку у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі. Суд, з`ясувавши позиції сторін, викладені в письмових заявах, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, надавши їм оцінку, вважає, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлені наступні обставини у справі та відповідні їм правовідносини. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 27 липня 2019 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Більмацькому та Розівському районах Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області (а.с. 6). Після його смерті відкрилась спадщина, зокрема, на земельну ділянку площею 5,9718 га, розташовану на територію Смирновської сільської ради Більмацького району Запорізької області ( а.с.8). За правилами стст.1216-1218 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкодавець [PERSON] за життя на випадок своєї смерті заповіту не склав . Відповідно до ч.2 ст.1223 Цивільного кодексу України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до ч.1 ст.1258 Цивільного кодексу України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Відповідно до ч.1 ст.1262 Цивільного кодексу України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Позивач являється спадкоємцем другої черги після смерті [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження [PERSON] та копією Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження [PERSON] відповідно до статтей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України. Позивач, з метою прийняття спадщини, 29 липня 2020 року звернувся до приватного нотаріуса Дашевської А.О. з заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом . Приватним нотаріусом Дашевською А.О. 30 липня 2020 року позивачу роз`яснено, що ним пропущено встановлений законом шестимісячний строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Згідно з ч.1 ст.1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За правилами статті 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч.1 ст.1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. В пункті 24 Постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7 (далі - Постанова) Пленум Верховного Суду України роз`яснив, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Пунктом 3.2. глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, передбачено, що для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. Згідно Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстру від 29 липня 2020 року № 61114830, 29 липня 2020 року була зареєстрована спадкова справа № 74/2020 після смерті [PERSON] . З вказаних матеріалів слідує, що після смерті [PERSON] спадкові справи не заводились, що свідчить про те, що з заявою про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті останнього ніхто із спадкоємців не звертався. Спадкоємці, які б мали право на обов"язкову частку у спадщині відсутні. Разом із цим, позивач як спадкоємець за законом бажає прийняти спадщину після смерті брата та отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину, однак на час відкриття спадщини він не проживав постійно зі спадкодавцем та у встановлений строк для не звернувся вчасно в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини. А відтак, позивач не може в позасудовому порядку в повній мірі оформити свої спадкові права та одержати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину, у зв`язку із чим вимушений був звернутись до суду із зазначеним позовом. Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, переглядаючи 6 червня 2018 року судові рішення справі № 592/9058/17-ц (касаційне провадження № 61-200 св 18), вказав на те, що правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси (ст. 15 ЦК України). Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Правила ч. 3 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів і заперечень учасників справи та її фактичних обставин. Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку. Вирішуючи питання поважності причин пропущення позивачем законодавчо встановленого строку для прийняття спадщини, судом враховане, що [PERSON] не проживав зі спадкодавцем на момент смерті, в тривалий час з 20 березня 2019 року по 26 липня 2020 року перебував в Угорщині на заробітках, що підтверджується відповідними відмітками в паспорті громадянина України для виїзду за кордон серії [NUMBER] , а тому об`єктивно не міг вчасно звернутись до нотаріальної контори з відповідною заявою. Зазначені обставини, як вважає суд, зумовили істотні труднощі для позивача щодо вчинення ним дій по оформленню своїх спадкових прав, а тому суд визнає поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини, яка відкрилась внаслідок смерті [PERSON] . Таким чином, з огляду на наведені положення закону та враховуючи встановлені судом обставини справи, суд вважає, що визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону та не порушує права свободи чи інтереси інших осіб, а тому є всі підстави для задоволення позовних вимог позивача і визначення йому додаткового строку у три місяці, який буде достатнім для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Питання розподілу судових витрат позивачем не порушувалось.

Outcome: approved