Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-29 00:00:00

[PERSON] звернувся до Подільського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON], який також є законним представником [PERSON], КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва», третя особа - служба у справах дітей Подільської районної у м. Києві державної адміністрації про визначення порядку користування квартирою, зобов'язання вчинити дію. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач є наймачем квартири [ADDRESS]. Крім нього там проживає [PERSON] та [PERSON] Особовий рахунок оформлено на дружину [PERSON], яка вже померла. Відповідач [PERSON] не сплачує вартість комунальних послуг, у зв'язку з чим позивач вимушений звернутися до суду. Представник позивача до початку судового засідання подала до суду заяву, в якій позов підтримала у повному обсязі, просила розглядати справу без її участі, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Відповідачі [PERSON], який також представляє інтереси [PERSON], та представник КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» в судове засідання не з'явилися про день, час та місце розгляду справи були повідомлені відповідно до вимог ЦПК України (а.с. 35, 37, 38, 50, 51, 57, 58, 68). Повідомлення про причини неявки до суду від відповідача не надходило. У разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи (ч. 4 ст. 169 та ст. 224 ЦПК України). Зважаючи на вищевикладене, суд 01.03.16р. постановив ухвалу про заочний розгляд справи. До початку судового засідання представник служби у справах дітей Подільської районної у м. Києві державної адміністрації подала до суду заяву, в якій просила розглядати справу без участі представника, позовні вимоги підтримала. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав. Відповідно до довідки № 2227 від 26.08.2015р., виданої ЖЕД-702, у квартирі [ADDRESS] зареєстровані [PERSON], [PERSON] та [PERSON] Власником особового рахунку є [PERSON] (а.с. 7). Згідно зі свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] [PERSON] померла [INFO].(а.с. 10). З даних технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] вбачається, що вказана квартира неприватизована та складається з 3-х кімнат, житловою площею 41,8 кв.м., у тому числі: 1-а кімната - 18,6 кв.м.; 2-а кімната - 12,5 кв.м.; 3-я кімната - 10,7 кв.м., кухні площею 5,0 кв.м., вбиральні (поєднаної) площею 0,9 кв.м., коридору площею 5,4 кв.м., ванної кімнати площею 2,0 кв.м. (а.с. 8). Відповідно до повідомлення КП «Куренівське Подільського району м. Києва» № 102 від 27.11.2014р. у [PERSON] та [PERSON] наявна заборгованість за житлово-комунальні послуги у розмірі 2547,73 грн. (а.с. 11). Згідно з довідкою № 1558 від 12.08.2015р., виданої КП «Куренівське Подільського району м. Києва», [PERSON] не звертався до КП «Куренівське Подільського району м. Києва» для врегулювання питань існуючої заборгованості за житлово-комунальні послуги, тим самим ігноруючи пропозицію № 102 від 27.11.2014р. (а.с. 13). Як вбачається з відповіді Подільської районної в м. Києві державної адміністрації № 106-106/оп/к-729-8154 для розгляду питання про укладення договору найму на [PERSON] необхідно надати перелік документів разом з заявою зі згодою всіх повнолітніх членів родини, які зареєстровані в квартирі. У разі відсутності згоди членів родини дане питання може бути вирішено тільки в судовому порядку (а.с. 41). Відповідно до відповіді КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» №364-кк-м від 26.10.2015р. за наявності спору між співнаймачами, заява про поділ особового рахунку подається до суду. За рішенням суду, яке набрало законної сили, органами ЖЕД проводиться перерахунок, відкривається новий особовий рахунок і укладається договір (а.с. 42). З наданих рахунків вбачається, що [PERSON] сплачував рахунки за житлово-комунальні послуги та газ (а.с.74, 78-92). Причиною спору стала відсутність між сторонами згоди щодо володіння, користування та розпорядження квартирою та сплаті коштів за житлово-комунальні послуги. Правовідносини між сторонами регулюються нормами Житлового кодексу УРСР. Відповідно до ст.61 ЖК України користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім'я якого видано ордер. Згідно з положеннями ст.63 ЖК України предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (частина перша статті 48), частина кімнати або кімната, зв'язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення ( кухня, коридор, комора тощо). В силу положень ст.64 ЖК України члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім'ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов'язки, як наймач та члени його сім'ї. Відповідно до ст.103 Житлового кодексу України договір найму жилого приміщення може бути змінено тільки за згодою наймача, членів його сім»ї і наймодавця, за винятком випадків, встановлених законом. В силу положень ст.104 ЖК України член сім»ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім»ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на ньому може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам ст.63 цього Кодексу. У разі відмовлення членів сім»ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору, спір може бути вирішено в судовому порядку. Згідно з постановою виконкому Київської міської ради народних депутатів N 582 від 15.07.85 р. «Про порядок застосування у м. Києві "Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов,і надання їм жилих приміщень в Українській РСР", жилі приміщення у м. Києві надаються громадянам у межах 13,65 кв.м жилої площі, але не більш однієї кімнати на одну особу і не менш, як 9 кв. м жилої площі. При визначенні порядку користування квартирою [ADDRESS] суд бере до уваги фактичний порядок користування, що склався між сторонами. Як вбачається з позовної заяви, позивач користується кімнатою площею 12,5 кв.м., а відповідачі [PERSON] та [PERSON] кімнатами площею 18,6 кв.м. та 10,7 кв.м. відповідно. Спірна квартира відповідає вимогам ст.63 ЖК України, оскільки кімнати в ній є ізольованими і можуть бути виділені в окреме приміщення. Також судом враховується, що задоволення вимог позивача та встановлення порядку користування спірною квартирою, не порушує житлових прав іншого наймача, тобто відповідача [PERSON], який також є законним представником [PERSON] Крім того положення ст.ст. 66-68 Житлового кодексу України, ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» і положення підзаконних актів у сфері житлово-комунальних послуг покладають на користувачів житла обов'язок щомісяця вносити плату за житлово-комунальні послуги (теплопостачання, газ, водопостачання, каналізація тощо) та витрати на утримання будинку (житла) та прибудинкової території пропорційно до займаної площі. Згідно з п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків (в редакції, затвердженій Постановою Кабінету Міністрів України від 24.01.2006р. №45) власник та наймач (орендар) квартири зобов'язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Мешканці квартири, в якій проживає два і більше співвласники, наймачі (орендарі), мають рівні права на користування підсобними приміщеннями і обладнанням - п.10 Правил. Пунктом 10 Правил також встановлено, що у разі коли між мешканцями квартири відсутня згода щодо оплати житлово-комунальних послуг та інших послуг плата розподіляється: за електроенергію при загальному лічильнику - пропорційно потужності побутового електричного обладнання кожного співвласника, наймача (орендаря); за газ, водопостачання та водовідведення, освітлення підсобних приміщень - за чисельністю членів сім'ї, що проживають у квартирі, та осіб, які проживають у квартирі більше ніж місяць; за послуги з централізованого опалення, утримання житлових будинків і споруд та прибудинкових територій - за встановленими тарифами відповідно до опалювальної та загальної площі приміщення, яким користується співвласник, наймач (орендар). Судом достовірно встановлено, що позивач сплачує за житлово-комунальні послуги, в той час як відповідач [PERSON] ігнорує звернення щодо сплати наявної заборгованості за житлово-комунальні послуги. Отже, вимога позивача про укладення окремого договору найму жилого приміщення і відкриття окремих особових рахунків підлягає задоволенню. Враховуючи викладене, оцінюючи всі зібрані у справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими, доведеними, а обставини, викладені в позовній заяві, знайшли своє підтвердження в ході розгляду справи, а тому позов підлягає задоволенню. Відповідно ст.ст. 79, 88 ЦПК України суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів на користь [PERSON] судовий збір у розмірі по 487,20 грн. з кожного (а.с. 2, 19). На підставі ст.ст. 61, 63, 64, 66, 68, 103, 104 ЖК УРСР,

Outcome: approved