Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-21 00:00:00

30.07.20 р. [PERSON] звернулась до суду з заявою, в якій просить встановити юридичний факт, а саме факт родинних відносин, що [PERSON] , анкетні дані якого у паспорті зазначено : [PERSON] , [INFO] , є її батьком . Свої вимоги мотивує тим, що до одруження вона мала прізвище [PERSON] . Її батьками є [PERSON] та [PERSON] . Однак в свідоцтві про народження батька, його записано як [PERSON] . При чому, в його паспорті громадянина України ім`я вказано як [PERSON] а не [PERSON] . Вірне ім`я батька також зазначено в її свідоцтві про народження, ордері на жиле приміщення № [NUMBER] , де серед членів сім`ї записано і її мати - [PERSON] , брата [PERSON] , її чоловіка [PERSON] , та дітей: [PERSON] і [PERSON] . Вказані розбіжності у документах, позбавляють їй права вирішити питання по приватизації житлової квартири, внаслідок чого вона змушена звернутись до суду для встановлення юридичного факту. Заявник в судове засідання не з`явилась, подавши заяву про розгляд справи без її участі, свої вимоги підтримує. Представник заінтересованої особи Шевченківської районної адміністрації Львівської міської ради в судове засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі. У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відтак, суд вважає за можливе розглянути дану справу у відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами. З`ясувавши дійсні обставини справи, дослідивши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що заява підлягає до задоволення з наступних підстав. Згідно п.5 ч.2 ст. 295 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Пунктом 1 ч.1 ст. 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Як встановлено судом, дошлюбне прізвище заявника [PERSON] було « [PERSON] ». Остання змінила прізвище, одружившись [INFO] , що вбачається із свідоцтва про шлюб (а.с. 7). Згідно свідоцтва про народження [PERSON] (а.с. 6), її батьками є [PERSON] та [PERSON] . Проте у свідоцтві про народження батька заявника (а.с. 9), його ім`я записано [PERSON] . Факт родинних відносин [PERSON] з її батьком стверджується долученими до заяви копіями документів, а саме: свідоцтвом про народження заявника (а.с.6), копією паспорта громадянина України [PERSON] серії [NUMBER] (а.с. 8), посвідченням на ім`я [PERSON] (а.с. 10), ордером на житлове приміщення по [ADDRESS] (а.с.11), в якому серед членів сім`ї зазначено [PERSON] , а також заявника [PERSON] в статусі його дочки. Розбіжності в імені батька заявника у вищевказаних правовстановлюючих документах унеможливлюють для [PERSON] належним чином оформити приватизацію житлового приміщення. За положенням ч.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення", суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Враховуючи те, що в матеріалах справи містяться відомості з яких вбачається, що заявник [PERSON] дійсно є рідною дочкою [PERSON] , даний факт підтверджений і поясненнями заявника в судовому засіданні, враховуючи те, що вищевказані розбіжності у правовстановлюючих документах унеможливлюють для заявника реалізувати свої майнові права, тому суд вважає, що заява є підставною підлягає до задоволення.

Outcome: approved