Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-12 00:00:00

[PERSON] (далі позивач) звернувся до Чорнобаївського районного суду Черкаської області з цивільним позовом до [PERSON] (далі відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 29 лютого 2016 року помер його двоюрідний дядько [PERSON]. Після його смерті відкрилася спадщина на все його майно. Позивач у визначений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини не подав звязку з тим, що у нього відсутні документи на підтвердження родинних відносин зі спадкодавцем. Рішенням Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 26 червня 2017 року була встановлена наявність родинних відносин між позивачем та [PERSON] На підставі викладеного, посилаючись на приписи ч. 3 ст. 1272 ЦК України, просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. В судове засідання учасники судового процесу не зявилися. Від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності (а.с. 18). Відповідач також подав до суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити за його відсутності та визнав позовні вимоги (а.с. 19). Виходячи з приписів ч. 2 ст. 158 ЦПК України, суд ухвалив слухати справу за відсутності учасників процесу. Згідно з ч. 2 ст. 197 ЦПК України у звязку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Судом встановлено наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини. 29 лютого 2016 року помер [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 2 березня 2016 року серії І-СР № 270939 (а.с. 4). Рішенням Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 26 червня 2017 року у справі № 709/1189/17 встановлено, що позивач є двоюрідним племінником [PERSON] (а.с. 7). З мотивувальної частини цього ж рішення суду вбачається, що відповідач є сином [PERSON] (а.с. 7). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина. Згідно з листом Чорнобаївської державної нотаріальної контори від 26 серпня 2017 року (вих. № 1094/01-16) (а.с. 11), що надійшов у відповідь на запит суду (а.с. 10), після смерті [PERSON] подана заяв про прийняття спадщини та відмови від прийняття спадщини в нотаріальну контору не надходило, свідоцтво про право на спадщину не видавалося. Позивач у позові зазначає, що своєчасно у визначений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини у нотаріальну контору не подав, оскільки не мав відповідних документів на підтвердження родинних відносин зі спадкодавцем. Факт наявності родинних відносин встановлено рішенням Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 26 червня 2017 року у справі № 709/1189/17, згідно з яким позивач є двоюрідним племінником [PERSON], а відтак спадкоємцем пятої черги спадкування (ст. 1265 ЦК України). Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу). Таким чином часом відкриття спадщини після смерті [PERSON] є день її смерті, тобто 29 лютого 2016 року. Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. Судом встановлено, що позивач під час встановленого чинним законодавством шестимісячного строку, до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не звертався. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Відповідно до абз. 2 цього пункту суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Як встановлено судом відповідачем у даній справі є син спадкодавця [PERSON], який є спадкоємцем першої черги спадкування (ст. 1261 ЦК України). Абзацем 4 п. 24 вказаної постанови встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч. 1 ст. 212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Встановлення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини здебільшого є оціночним, адже одні і ті самі причини, виходячи з обставин справи, можуть визнаватися як поважними, так і навпаки. З огляду на викладене вказана позивачем у позовній заяві причина пропуску встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, на думку суду, не повязана з обєктивними, непереборними, істотними труднощами. Разом з тим, виходячи з обставин справи, враховуючи взаємовідносини між сторонами, суд вважає, що причина пропуску строку, зазначена позивачем, може бути визнана поважною. Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Судом встановлено, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Отже, оцінивши наявні у справі письмові докази, зважаючи на визнання позову відповідачем, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 3 (три) місяці. Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. За таких обставин з відповідача на користь позивача підлягає до стягнення 640,00 (шістсот сорок гривень 00 копійок) гривень судового збору. На підставі викладеного вище,

Outcome: approved