Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-10 00:00:00

21.11.2019 позивачі звернулися до суду з зазначеним позовом вказуючи на те, що [INFO] померла мати позивачів [PERSON] , а [INFO] помер батько позивачів [PERSON] , після смерті останнього відкрилася спадщина на спадкове майно, а саме на земельну ділянку площею 3,01 га, що знаходиться на території Кичкирівської сільської ради Радомишльського району Житомирської області, яка належала [PERSON] на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №238590. Позивачі не звернулися своєчасно до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини по причині проблем зі здоровям та необхідністю тривалого лікування, в тому числі проведення операції [PERSON] , який після оперативного лікування був позбавлений можливості деякий час пересуватися, в подальшому необхідний був час для реабілітації, що підтверджує наданими копіями медичних документів. [PERSON] також змушена була регулярно звертатися за медичною допомогою, так як після смерті батька на фоні переживань у неї загострилася хронічна хвороба, що підтверджує наданими копіями медичних документів, в зв`язку з чим позивачі просять визначити їм додатковий строк два місяці для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини. Ухвалою від 22.11.2019 відкрито загальне провадження у справі та призначено підготовче засідання на 11.12.2019. В підготовче засідання позивачі не з`явилися, подали до суду заяву про розгляд справи без їх участі, заявлені вимоги підтримали в повному обсязі, посилаючись на обставини, зазначені в позові. Відповідач в судове засідання не з`явився, направив суду заяву, в якій просить розглянути справу за відсутності його представника на підставі наявних доказів та не заперечує проти його задоволення. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до положень статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання позову відповідачем суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Застосовуючи вказану норму процесуального права, суд враховує роз`яснення, що надані Пленумом Верховного Суду України у Постанові від 12.06.2009 №2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції", зокрема в абзаці 3 пункту 24, в частині того, що у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Зважаючи на те, що відповідач подав письмову заяву, якою безумовно визнав позовні вимоги, суд приймає визнання відповідачем позову. При цьому, судом враховано, що в матеріалах справи відсутні будь-які докази які б свідчили про те, що визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача). Так, судом встановлено, що позивачі [PERSON] та [PERSON] являються спадкоємцями першої черги за законом після смерті їх батька [PERSON] , який помер [INFO] , однак пропустили строк для прийняття спадщини по причині проблем зі здоровям. Згідно інформації, наданої 27.11.2019 Радомишльською державною нотаріальною конторою Житомирської області, ніхто із спадкоємців із заявою про прийняття спадщини, заявами про відмову від прийняття спадщини або заявами про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , не звертався. Спадкова справа щодо майна [PERSON] не заводилась. Як вбачається з повідомлення Радомишльської міської ради Житомирської області від 29.11.2019, у останньої відсутні відомості про спадкоємців [PERSON] , які проживали з спадкодавцем на час відкриття спадщини, а також малолітніх, неповнолітніх, недієздатних або цивільна дієздатність яких обмежена спадкоємців. Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з частиною першою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до частини першою статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. Частиною першою\~статті 1269 ЦК України\~(в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша\~статті 1270 ЦК України). За змістом частин першої та третьої\~статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (пункт 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Таким чином, визнання відповідачем позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тому суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцями поважними, а позов задовольнити і визначити позивачам додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved