Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-30 00:00:00

27.02.2020 року АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернулось до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення вартості недорахованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, в якій просить стягнути з відповідача 8573,07 грн. вартості недорахованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем правил споживання послуги, а також просить стягнути понесені судові витрати по оплаті судового збору в сумі 2102,00 грн. \~В обґрунтування свої вимог позивач зазначив те, що АТ ДТЕК "Дніпровські електромережі" постачає електричну енергію споживачеві [PERSON] . Відповідач прописаний та проживає за адресою: [ADDRESS] , користується електричною енергією на власні побутові потреби, а отже є споживачем електричної енергії. 13.03.2019 під час перевірки дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ) було виявлено порушення п.5.5.5 ПРРЕЕ, а саме «самовільне підключення після відключення без дозволу АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» поза засобом комерційного обліку після відключення 09.12.2014 р.». Факт порушення зафіксовано актом про порушення Н №127432 від 13.03.2019, який було підписано представниками енергопостачальника та споживачем, один примірник акту [PERSON] отримала. 19.03.2019 без присутності відповідача відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення та складено протокол №496 і прийнято рішення провести нарахування у сумі 8573,07 грн. Копію протоколу засідання комісії, розрахунок по акту Н № 127432 та досудову претензію направлено відповідачу поштою. [PERSON] заборгованість не сплатила, а тому позивач просить стягнути з відповідача 8573,07 грн. - вартість спричинених збитків за актом про порушення та судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2102,00 грн. Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01.04.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та призначено розгляд справи по суті на 28.05.2020, за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 28.05.2020 справу було знято з розгляду на 22.07.2020. Ухвалою суду від 22.07.2020 року розгляд справи відкладено на 01.10.2020. 01.10.2020\~ухвалою \~ суду\~ \~призначенозаочний розгляд даної цивільної справи. Представник позивача в судове засідання не з`явилась, через канцелярію суду подала письмову заяву, зі змісту якої вбачається, що остання позовні вимоги підтримала, просила суд задовольнити їх у повному обсязі, а також розглянути справу за її відсутності, проти проведення заочного розгляду справи не заперечувала. Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином у встановленому законом порядку, про причини неявки суд не повідомив, відзиву до суду не подав. Положеннями ч.2 ст.247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до таких висновків. Суд,\~сукупністю належних,\~допустимих і\~достовірних письмових\~доказів,\~встановив,\~що [PERSON] є споживачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією витягу з особового рахунку № [NUMBER] , відомостями адресного бюро (а.с.14,20 ). Актом від 09.12.2014 у зв`язку із заборгованістю споживача [PERSON] квартиру за адресою [ADDRESS] було відключено від електропостачання (а.с. 11). 13.03.2019\~під час\~перевірки дотримання\~ПРРЕЕ було\~виявлено порушення\~п.5.5.5\~ПРРЕЕ,\~а саме\~«самовільне підключення\~після відключення\~без дозволу\~АТ «ДТЕК\~Дніпровські електромережі»\~поза засобом\~комерційного обліку\~після відключення\~09.12.2014\~р.» за адресою проживання відповідача [PERSON] - [ADDRESS] . Про виявлене порушення було складено акт про порушення Н №127432, з виявленим порушенням споживач ознайомлений (а.с.6-7, 13). Згідно протоколу засіданні комісії по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення від 13.03.2019 вирішено, що акт про порушення Правил складено правомірно, виявлене правопорушення відповідає п.3.1.5 Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем ПКЕЕн, розрахунок по акту правомірний. Обсяг недорахованої електроенергії 3916 кВт*г. Згідно розрахунку позивачем обчислено суму збитків - 8573,07 грн. (а.с.8,9). 17.04.2019 на адресу відповідача надсилалися протокол, рахунок та досудова претензія про сплату заборгованості за не обліковану електричну енергію на 8573,07 грн. (а.с.15-16). Оцінка суду. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України,\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Статтею 27 Закону України Про електроенергетику та п.48 Правил визначено, що правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Відповідно до п.48 Правил, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією. Згідно з п.53 Правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Такі ж положення визначені п. 6.41 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ №28 від 31.07.1996 року (у редакції постанови НКРЕ від 17.10.2005 N 910) та п 4.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ України №562 від 04.05.2006 року (далі Методики). Відповідно до п.27 Правил користування електричною енергією затверджених постановою НКРЕ України №28 від 31.07.1996, відповідач зобов`язується забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх внутрішніх електромереж, електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати безперешкодний доступ представникам електропостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або до іншого об`єкту для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки, для здійснення заходів передбачених Правилами, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них, своєчасно виконувати обґрунтовані вимоги постачальника електроенергії та вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень, узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки. Пунктом 6.40 Правил визначено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ України №562 від 04.05.2006. Факт порушення Правил підтверджується актами про відключення від постачання електроенергії і про перевірку споживача Згідно наданого позивачем розрахунку розміру відшкодування збитків, з яким суд погоджується, по акту Н № 127432 загальна сума забо.ргованості складає 8573,07 грн. (а.с.9), яка на цей час не відшкодована. Статтею 1166 ЦК України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Згідно ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Враховуючи вищевикладені обставини, наявність причинно-наслідкового звязку між завданими збитками і діями відповідача, суддя приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Відповідно до п.1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються у разі задоволення позову на відповідача, тому слід стягнути з відповідача також 2102 грн. судового збору, який сплачений позивачем при подачі позову, а.с. 1. Враховуючи викладене,

Outcome: approved