Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-26 00:00:00

31.10.2019 року позивач звернувся до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовну заяву обґрунтовує тим, що [INFO] померла його мати [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 11.03.2019р. серія [NUMBER] . Після її смерті відкрилась спадщина на належне їй на час смерті майно. У зв`язку з цим позивач звернувся до Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. 17.10.2019 року йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщинучерез пропуск строку для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що строк пропущено ним через те, що після смерті матері стан його здоров`я значно погіршився, так як її втрата завдала йому сильної душевної травми. У зв`язку з тяжким емоційним станом, незнанням діючого законодавства та порядку прийняття спадщини, він своєчасно не подав заяву про прийняття спадщини. Також позивач вказує на те, що на день смерті матері він не проживав разом з нею і про наявність заповіту, складеного на його користь, дізнався поза межами строку, встановленого законодавством. В судове засідання позивач не з`явився, надав до суду письмові пояснення, заяву про розгляд справи за його відсутності, та просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за їх відсутності. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть учать у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з"ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об"єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню із наступних підстав. Приписами ст. ст.\~12,\~81 ЦПК України\~ встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 11.03.2019 р. серія [NUMBER] , виданого Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Харківській області. Факт родинного зв`язку позивача та померлої [PERSON] підтверджується свідоцтвом про народження позивача, виданого 09.09.1951 р., серія [NUMBER] , згідно з яким батьками позивача є [PERSON] та [PERSON] . Позивач є єдиним спадкоємцем за заповітом, посвідченим 05.10.2017 року приватним нотаріусом Харківського державного нотаріального округу, зареєстрованого в реєстрі за №2226. Позивач звернувся до Шостої Харківської міської державної нотаріальної контори щодо прийняття спадщини, але йому було відмовлено у зв`язку з тим, що він пропустив встановлений законом строк та не був зареєстрований разом зі спадкодавцем за однією адресою,тому не вступив в права спадкоємця фактично. Приписами ч. 1, 2\~ст. 1220 ЦК України\~встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя\~статті 46 цього Кодексу). Відповідно до\~ст. 1261 ЦК України\~у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Ч. 1\~ст. 1268 ЦК України\~встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до\~ст. 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Строк для прийняття спадщини сплинув у вересні 2019 року. Згідно ч. 3\~ст.1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до\~ст.1272 ЦК України, визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24\~Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Отже, правила ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до змісту\~ст. 1272 ЦК України\~позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: \~\~\~\~1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; \~\~\~\~ 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Відповідно до норм ч. 5\~ст. 1268 ЦК України\~незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3\~ст. 1296 ЦК, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Статтею 1297 ЦК\~встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов`язку у виді втрати права на спадщину. Судом встановлено, що позивач пропустив строк на подачу заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини через те, що на день смерті матері він не проживав разом з нею і про наявність заповіту, складеного на його користь, дізнався поза межами строку, встановленого законодавством. Також позивач зазначає, що строк пропущено ним через те, що після смерті матері стан його здоров`я значно погіршився, так як її втрата завдала йому сильної душевної травми. У зв`язку з тяжким емоційним станом, незнанням діючого законодавства та порядку прийняття спадщини, він не зміг своєчасно не подати заяву про прийняття спадщини. Від прийняття спадщини після померлої матері позивач не відмовився. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини що відповідає висновку Верховного Суду, викладеному в Посатанові Верховного Суду від 26.06.2019року по справі № 565/1145/17 61-38298св18. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень\~ст. 81 ЦПК України\~докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину. В позовній заяві позивач, у разі задоволення його позовних вимог, не наполягав на стягненні з відповідача на користь позивача понесених судових витрат по справі. Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. При таких обставинах суд вважає необхідним при вирішенні питання про розподіл судових витрат по справі, не застосовувати приписи\~ст. 141 ЦПК України, якими передбачено відшкодування в повному обсязі відповідачем позивачу понесених ним судових витрат.\~\~\~\~ На підставі викладеного,

Outcome: approved