Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-02 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті двоюрідної сестри, посилаючись в обґрунтування своїх вимог на такі обставини. [INFO] року померла [PERSON], після її смерті залишилася спадщина, яка складається з нерухомого майна, а саме: 1/2 частки квартири [ADDRESS],що підтверджується рішенням Суворовського районного суду від 22.08.2008 року (справа №2-95\\08). Заявник є спадкоємцем третьої черги за законом після смерті двоюрідній сестри . При зверненні до нотаріальної контори для отримання свідоцтва, йому було відмовлено, у зв'язку з тим, що ним пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини, оскільки він звернувся письмово 01.12.2016 року з заявою про прийняття спадщини та не засвідчив свій підпис нотаріально, та заява надійшла нотаріусу після закінчення шестимісячного строку, до того ж копія паспорту надана заявником [PERSON], а померла двоюрідна сестра мала прізвище [PERSON]. У листі приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Ярош О.М. від 16.12.2016 року № 277/01-16 у відкритті спакової справи та прийнятті спадщини відмовлено у звязку із тим, що у паспорті громадянина України переклад прізвища з російської мови було виконано не вірно, так замість вірного «[PERSON]» зазначено невірно «[PERSON]». Таким чином, [PERSON] пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини, який був ним пропущений з поважних причин, при отриманні паспорта громадянина України, було невірно перекладено прізвище. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позов підтримала та просила задовольнити, відповідач не зявився, про час, дату та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, третя особа, що не заявляє самостійних вимог Приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Ярош Олена Миколаївна надала заяву про розгляд справи за ії відсутністі, заперечень на позов до суду не надходило. Згідно із ч.2 ст.77 Цивільного процесуального кодексу, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки в судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин. Відповідно до ч.4 ст.169 Цивільного процесуального кодексу України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Згідно із ч.1 ст.224 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. З'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд, на підставі всебічного, повного, об'єктивного і безпосереднього дослідження наявних у справі доказів, встановив наступне: Згідно з рішенням Суворовського районного суду від 22.08.2008 року (справа №2-95\\08) 1/2 частки квартири [ADDRESS], належить на праві приватної власності [PERSON]. [PERSON] є двоюрідним братом [PERSON], що підтверджується архівними довідками з Державного архіву Одеської області від 07.06.2017 року, де [PERSON] народився [INFO] року, батьки [PERSON] та [PERSON]. [PERSON] народився [INFO] року, батьки [PERSON] та [PERSON]. Отже [PERSON] та [PERSON] є рідними братами. Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Львівського міського управління юстиції надано копію актового запису про народження, де батьком позивача [PERSON] зазначено [PERSON]. Народилася [PERSON] [INFO] року, батько зазначено: [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження від 11.01.2007 року актовий запис № 18. Померла вона [INFO] року, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 04.06.2016 року, актовий запис № 5845. Після смерті [PERSON] залишилася спадщина, яка складається з нерухомого майна, а саме: 1\\2 квартири [ADDRESS], що підтверджується рішенням Суворовського районного суду від 22.08.2008 року.(справа №2-95\\08) Після смерті двоюрідної сестри, 01.12.2016 року позивач звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, але йому було відмовлено, у звязку з тим, що ним був пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини (лист від 16.12.2016 року № № 277/01-16), а також що у паспорті громадянина України «[PERSON]», а померла має призвище «[PERSON]». Статтею 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). За приписом ст. 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року Про судову практику у справах про спадкування, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У встановлений законом шестимісячний строк позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавиці, але у зв'язку з помилками у листі до нотаріуса, з тим, що лист прийшов після спливу 6 місяців і з неможливістю ідентифікувати заявника з різним написанням прізвища, йому було вілмовлено. Відмовлятися від прийняття спадщини він не має наміру. Статтею 1216 ЦК України зазначено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ст. 1261 ЦК України, позивач є спадкоємицею третьої черги на спадок, що відкрився після смерті її двоюрідної сестри, яка померла [INFO] року. Відповідно до ст.256 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Згідно з паспортом громадянина України [PERSON], прізвище заявника зазначено як «[PERSON]». У свідоцтві про смерть прізвище померлої зазначено як «[PERSON]». Судом встановлено, що [PERSON] є двоюрідним братом [PERSON], родинний зв'язок підтверджується наступними документами, а саме: - копія актового запису про народження № 4934 від 30.06.1940 року, де батьком позивача [PERSON] зазначено [PERSON]. - копія свідоцтва про народження [PERSON] [INFO] року, де батьком зазначено: [PERSON]. - копіями довідок з Державного архіву Одеської області від 07.06.2017 року, де зазначено, що [PERSON] народився [INFO] року, батьки [PERSON] та [PERSON]; [PERSON] народився [INFO] року, батьки [PERSON] та [PERSON]. Факт родинних відносин між фізичними особами встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для заявника. Таким чином, заявник скористався своїм правом на звернення до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин та надав про це відповідні докази. П.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" №5 від 31.03.1995 року зазначено, що суд вправі розглядати справи про встановлення факту родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину. Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги [PERSON] є законними та підлягають задоволенню. На підставі ст. ст. 16, 1216, 1261, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 7, 8, 10, 11, 15, 209, 212-215, 223-226, 294 ЦПК України , суд, -

Outcome: approved