Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-07 00:00:00

24 лютого 2017 року [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] звернулися в суд з позовом до [PERSON], в якому просили стягнути з відповідача на їх користь 15 686 грн. у відшкодування матеріальної шкоди, 4 576 грн. витрат за проведення судової будівельно - технічної експертизи та 1 600 грн. витрат по оплаті судового збору, а всього 21 862 грн. В обґрунтування позовних вимог зіслалися на те, що їм на праві спільної сумісної власності належить квартира [ADDRESS]. Їх сусідкою є [PERSON], яка є власником квартири [ADDRESS], що розташована поверхом вище. Відповідач неодноразово затоплювала їх квартиру, востаннє це сталося у липні 2016 року. Причиною затоплення їх квартири стало халатне відношення відповідача [PERSON] до сантехнічних приладів. В результаті затоплення квартири їх майно зазнало суттєвої шкоди, а умови проживання стали небезпечними для життя та здоров'я. Внаслідок залиття квартири позивачу завдана матеріальна шкода, вартість відновлювальних робіт яких становить 15 686 грн. Оскільки відповідач добровільно відмовляється відшкодувати завдану шкоду, змушені звернутись до суду за захистом своїх прав. В судовому засіданні позивачі [PERSON] та [PERSON] позовні вимоги підтримали, покликаючись на обставини, викладені в позовній заяві. Позивачі [PERSON] та [PERSON] в судові засідання жодного разу не з'явилися, хоча належним чином були повідомлені про час, дату та місце розгляду справи. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явилася з невідомих суду причин, хоча належним чином повідомлялася про час та місце слухання справи та не подала відзив. Оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для розгляду справи у її відсутності, позивач не заперечує проти заочного розгляду справи, суд у відповідності до вимог ст.ст. 280,281 ЦПК України вважає за можливе заслухати справу на підставі наявних доказів. Заслухавши пояснення позивачів [PERSON] та [PERSON], з'ясувавши дійсні обставини справи, дослідивши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що позов є підставним та підлягає до задоволення з наступних підстав. Відповідно до ч.3 ст.12, ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Позивачі [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS], що підтверджується копією свідоцтва про право власності на квартиру від 24 січня 2013 року (а.с.4). Як вбачається з акту про залиття від 19 липня 2016 року комісією ЛКП «Янів - 405» 19 липня 2019 року у квартирі [ADDRESS] було виявлено сліди затоплення, а саме: в кухні мокра стеля в куті біля вікна приблизно 1х1 м; мокра вся стіна над вікном і дверима, які виходять на балкон; мокра зовнішня стіна на балконі над вікном і дверима; по стіні тече вода, відлітає плитка на кухні; виявлено сліди грибка; двері на балкон розпухли і не закриваються, Причина затоплення квартири халатне відношення до сантехнічних приладів; доступ до квартири №42 власник не надає (а.с.11). В актах ЛКП «Янів - 405» від 14 грудня 2016 року та від 12.12.2017 року зазначено, що причиною залиття квартири [ADDRESS], яке відбулося 19 липня 2016 року є халатне відношення до сантехнічних приладів у квартирі [NUMBER]. У судовому засіданні позивач [PERSON] пояснив, що відповідачу [PERSON] ЛКП «Янів - 405» неодноразово надсилались попередження з вимогами надати доступ до квартири [ADDRESS] у зв'язку з систематичним затопленням квартири [NUMBER], що призводить до руйнування будинку, однак остання доступ так і не надала. У судовому засіданні встановлено, що у провадженні Шевченківського районного суду м. Львова знаходилася цивільна справа №466/6885/16-ц за позовом ЛКП «Янів - 405» до [PERSON],третьої особи - [PERSON] про зобов'язання надати доступ до квартири для проведення ремонтних робіт і ліквідації несправностей. Рішенням від 30 серпня 2016 року позов ЛКП «Янів - 405» було задоволено та вирішено, зокрема, зобов'язати [PERSON] надати доступ до інженерних мереж у квартирі [ADDRESS] для проведення ремонтних робіт і ліквідації несправностей. У висновку експерта №3934 судової будівельно - технічної експертизи від 27 червня 2018 року зазначено, що під час проведення огляду квартири [NUMBER] сліди залиття у вигляді плям та потьоків виявлено на стінах та стелі приміщення кухні; сліди залиття наявні на стінах та стелі у вигляді плям та потьоків темного кольору, тріщин штукатурки, відшарування фарби та штукатурки; місцями спостерігається відпадання окремих керамічних плиток; внаслідок залиття пошкоджено дерев'яний балконний блок, деформовано двері та віконні стулки, що призвело до порушення цілісності в місцях примикання. З висновку експерта №3934 судової будівельно - технічної експертизи від 27 червня 2018 року вбачається, що вартість ремонтних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, завданих внаслідок залиття квартири [ADDRESS], станом на час проведення дослідження, становить 15 686 грн. (а.с.45- 50). За загальними положеннями ЦПК України обов'язок суду під час ухвалення рішення вирішити, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги позивача та якими доказами вони підтверджуються; перевірити наявність чи відсутність певних обставин за допомогою доказів шляхом їх оцінки; оцінити подані сторонами докази та дійти висновку про наявність або відсутність певних юридичних фактів. Відповідно до ч.1 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі. А також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно з ст. 1166 ЦК України шкода завдана майну фізичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Доказів протилежного чи підстав для звільнення від відповідальності, які передбачені ч.2 ст.1166 ЦК України матеріали справи не містять та відповідачем не надано. З вимогст.151 ЖК України вбачається, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Як роз'яснено у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" № 6 від 27.03.1992, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Згідно з ст.322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Обов'язок нести витрати, пов'язані з утриманням належного власнику майна, до яких, зокрема відносяться витрати, що пов'язані зі зберіганням майна, його ремонтом, забезпеченням збереження його властивостей, передбачено Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Правилами користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затвердженими постановою Кабінет Міністрів України №572 від 08.10.1992. (із змінами). Зокрема, пунктом 7 даних Правил передбачено обов'язок власника квартири дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, санітарних норм і правил, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання, не допускати дій, які порушують умови проживання громадян. Отже, власник житла зобов'язаний забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартири, при наявності несправностей вживати заходів щодо їх усунення. Відповідно до рахунку №160 від 20.02.2018 року позивачі оплатили вартість судової будівельно - технічної експертизи у розмірі 4 576 грн. При вирішення даного спору відповідачем [PERSON] не спростовано презумпцію її вини у залитті, що мало місце 19 липня 2016 року. Враховуючи наведене, на думку суду, є доведеним факт залиття квартири, де проживають позивачі і внаслідок вказаного залиття, останнім спричинена матеріальна шкода з вини відповідача, який як власник квартири несе відповідальність за неналежну експлуатацію сантехнічного обладнання, труб, які знаходяться в його квартирі. Таким чином, суд приходить до переконання, що позовна вимога про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок залиття помешкання позивачів, підставна та обґрунтована, підтверджується належними та допустимими доказами, обставинами, за яких мало місце залиття. При цьому, розмір шкоди внаслідок залиття відповідачем не спростований, тому підлягає стягненню з відповідача матеріальна шкода у розмірі 15 686 грн., а також витрати за проведення судової будівельно - технічної експертизи у розмірі 4 576 грн. Згідно з ст.141 Цивільного процесуального кодексу України на відповідача слід покласти сплачені позивачем при подачі позову до суду документально підтверджені судові витрати, а саме 1600 грн. судового збору.

Outcome: approved