Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-19 00:00:00

1. Описова частина Короткий зміст позовних вимог та заперечень на позов У листопаді 2018 року, [PERSON] звернулася до суду із позовом до Приватного акціонерного товариства «Одесаобленерго» Ренійський РЕМ, в якому просила суд визнати недійсним рішення комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією побутовим споживачем Ренійського району електричних мереж ПАТ «Одесаобленерго», яке оформлене протоколом №8000544 від 29.11.2017 року про визначення обсягу та вартості електричної енергії. 26.11.2018 року ухвалою Ренійського районного суду Одеської області (головуючий суддя Бошко І.Д.) відкрито провадження по справі. 18.12.2018 року ухвалою Ренійського районного суду Одеської області задоволено заяву про відвід головуючого судді Бошко І.Д.) 27.12.2018 року ухвалою Ренійського районного суду Одеської області (суддя Гончарова-Парфьонова О.О.) передано справу за позовом [PERSON] до Приватного акціонерного товариства «Одесаобленерго» Ренійський РЕМ, в якому просила суд визнати недійсним рішення комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією побутовим споживачем Ренійського району електричних мереж ПАТ «Одесаобленерго», яке оформлене протоколом №8000544 від 29.11.2017 року про визначення обсягу та вартості електричної енергії до Малиновського районного суду м. Одеси. 29.01.2019 року ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси відкрито провадження по справі. 26.03.2019 року ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. 18.04.2019 року ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси провадження у справі за позовом [PERSON] до Приватного акціонерного товариства «Одесаобленерго» Ренійський РЕМ про визнання недійсним рішення комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією побутовим споживачем Ренійського району електричних мереж ПАТ «Одесаобленерго», яке оформлено протоколом № 8000544 від 29 листопада 2017 року - закрито. Не погоджуючись зі вказаною ухвалою суду, [PERSON] подала до суду апеляційну скаргу, у якій посилаючись на порушення судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, просить суд скасувати ухвалу Малиновського районного суду м. Одеси від 18.04.2019 року, що перешкоджає подальшому провадженню у справі та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Постановою Одеського апеляційного суду від 10.02.2020 року ухвалу Малиновського районного суду м. Одеси від 18.04.2019 року - скасовано та справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції. Згідно з вимогами Положення про автоматизовану систему документообігу суду, що затверджується Радою суддів України за погодженням з Державною судовою адміністрацією України визначення судді щодо розгляду цієї справи було здійснено 24.02.2020 року відповідно до автоматизованої системи документообігу суду, справу передано судді Леонову О.С. 25.02.2020 року. 26.02.2020 року ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси прийнято справу до провадження суду та призначено судового розгляду (а.с.127). Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачка є споживачем електричної енергії, яка постачається відповідачем за адресою [ADDRESS] , у зв`язку із чим відкрито особистий рахунок № [NUMBER] . 11 грудня 2017 року, позивачка поштою отримала копію акту про порушення №8000544 від 25.11.2017 року, складеного представниками відповідача за нібито фактом самовільного підключення позивачем до електромереж відповідача. Листом в.о. начальника Ренійського РЕМ ПАТ «Одесаобленерго» від 11.12.2017 року позивача було запрошено на засідання по розгляду Актів про порушення ПКЕЕН для розгляду акту № 8000544 від 25.11.2017 року. Рішенням комісії по розгляду актів про порушення ПКЕЕН, оформлене протоколом № 8000544 від 29.11.2017 року, було нараховане згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕН, в розмірі 17920 кВт/г, що складало 28770,07 грн. Позивач, як споживач електричної енергії категорично не згоден із рішенням комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією побутовим споживачем Ренійського району електричних мереж ПАТ «Одесаобленерго», яке оформлено протоколом № 8000544 від 29.11.2017 року та вважає його неправомірним. 05.03.2020 року до суду надійшло клопотання представника відповідача про закриття провадження у даній справі, оскільки позовні вимоги [PERSON] про визнання недійсним рішення комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією побутовим споживачем Ренійського району електричних мереж, яке оформлено протоколом № 8000544 від 29.11.2017 року відносяться до юрисдикції загальних судів, порушують визначений законом спосіб захисту прав та інтересів сторін, а сам спір не підлягає вирішенню в порядку цивільного судочинства. В судовому засіданні від 10.11.2020 року представники позивача [PERSON] та [PERSON] підтримали позовні вимоги та просили суд їх задовольнити в повному обсязі, в останнє судове засідання позивач та її представники до суду не з`явились. Представник відповідача Літвінова Л.А. в судовому засіданні від 10.11.2020 року заперечувала проти задоволення позовних вимог посилаючись на їх необґрунтованість та просила про закриття провадження у даній справі,в останнє судове засідання представники відповідача до суду не з`явились. 10.11.2020 року ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси поновлено судовий розгляд. Справа неодноразово призначалась до розгляду в судових засіданнях в режимі відеоконференції, однак сторони до суду не з`явились про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі (вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження, тощо): не застосовувалися. Причини неявки суду не повідомили. 2. Мотивувальна частина Фактичні обставини, встановлені судом Дослідивши обставини справи та наявні докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно Витягу з погосподарської книги виконавчого комітету Орлівської сільської ради № 8 (2016-2022 р.р.), [PERSON] є власником домоволодіння, розташованого за адресою: [ADDRESS] , особовий рахунок № [NUMBER] ,. 25.11.2017 року представниками АТ «ДТЕК Одесаобленерго» було проведено перевірку засобів обліку електричної енергії [PERSON] , за результатами якої складено та підписано Акт про порушення № 8000544, з якого вбачається, що перевіркою встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією порушив ПРРЕЕ п 5.5.5. п/п1.8, а саме: самовільне підключення до електричної мережі, що є власністю АТ «ДТЕК Одесаобленерго, Згідно Акту перевірка не проводилася в присутності [PERSON] , однак за участі [PERSON] (а.с. 8) Рішенням комісії по розгляду акту № 8000544 від 25.11.2017 р. про порушення, оформленим Протоколом № 8000544 від 29.11.2017 p., вирішено провести розрахунок недорахованої електроенергії по акту, згідно підпункту «1» пункту 5.5.5 та відповідно до п. 3.1.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. На засіданні комісії споживач [PERSON] була відсутня, однак комісія розглянула питання за участі [PERSON] , який діяв від свого імені на підставі паспорту громадянина України. Рішенням Комісії Ренійського РЕМ від 29.11.2017 року позивачу була нарахована сума вартості не облікованої електричної енергії в розмірі 28770,07 грн. за 17920 КВт. В матеріалах справи відсутні докази повідомлення Комісії Ренійського РЕМ споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Представник позивачки [PERSON] зазначила, що [PERSON] дізналась про те що її викликали на засідання до Комісії Ренійського РЕМ по розгляду актів про порушення від 29.11.2017 року з листа від 11.12.2017 року, тобто вже після його проведення. Мотиви, з яких виходить суд та застосовані норми права За змістом ст. 15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способи захисту цивільних прав та інтересів судом передбачені у ст. 16 ЦК України. Одним із таких способів, як зазначено у п. 10 ч. 1 наведеної статті, є визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Цією нормою також встановлено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Згідно ст.16 ЦК України, як спосіб захисту прав і законних інтересів суб`єктів господарювання встановлює, що права та законні інтереси зазначених суб`єктів захищаються, зокрема, шляхом визнання повністю або частково недійсними актів інших суб`єктів, що суперечать законодавству, ущемляють права та законні інтереси суб`єкта господарювання або споживача. Тобто, за змістом вказаної норми суди розглядають на загальних підставах справи у спорах про визнання недійсними актів, прийнятих іншими органами, у тому числі, актів господарських товариств, які відповідно до закону чи установчих документів мають обов`язковий характер для учасників правовідносин, що виникають чи припиняються з прийняттям такого акту. Згідно пункту 7 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №122 від 08.02.2006 року, рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії, може бути оскаржено в установленому законом порядку. Згідно ч.4 ст.263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Згідно висновку щодо застосування відповідних норм права, що викладена в пункті 99 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 року по справі № 910/17955/17, провадження № 12-137гс19, реєстраційний номер рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень 87053623, вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недорахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання у контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недорахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача. Отже виходячи з норм чинного законодавства, можливість оскарження певних правочинів можливо за умови порушення прав та інтересів особи. Такими порушеннями прав та можуть бути, зокрема, неправомірне виникнення зобов`язань у особи. Закон України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 року №2019-VIII визначає правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище. У цьому Законі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні: Електропостачальник - суб`єкт господарювання, який здійснює продаж електричної енергії за договором постачання електричної енергії споживачу Оператор системи розподілу - юридична особа, відповідальна за безпечну, надійну та ефективну експлуатацію, технічне обслуговування та розвиток системи розподілу і забезпечення довгострокової спроможності системи розподілу щодо задоволення обґрунтованого попиту на розподіл електричної енергії з урахуванням вимог щодо охорони навколишнього природного середовища та забезпечення енергоефективності. Тобто цим Законом визначено, що електропостачальник та оператор системи розподілу це два окремих суб`єкта у сфері функціонування ринку електричної енергії. Таким чином, з моменту набрання чинності Закону України «Про ринок електричної енергії», з 11.06.2017 року АТ «ДТЕК Одесаобленерго», відповідальна за безпечну, надійну та ефективну експлуатацію, технічне обслуговування та розвиток системи розподілу і забезпечення довгострокової спроможності системи розподілу щодо задоволення обґрунтованого попиту на розподіл електричної енергії з урахуванням вимог щодо охорони навколишнього природного середовища та забезпечення енергоефективності. Згідно п.13 Прикінцевих та перехідних положень Розділу XVII Закону України «Про ринок електричної енергії», у разі відокремлення оператор системи розподілу є правонаступником в частині прав та обов`язків, пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією. Таким чином, з моменту набрання чинності Закону України «Про ринок електричної енергії», з 11.06.2017 року АТ «ДТЕК Одесаобленерго» є оператором системи розподілу електричної енергії, але як правонаступник в частині прав та обов`язків, пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами, також має права та обов`язки електропостачальника. Згідно ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник. Відповідно дост.26 Закону України "Про електроенергетику" споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Відповідно до п. 3.2 ПКЕЕ відповідальною за технічний стан засобів обліку є організація, на балансі якої вони перебувають, або оператор засобів комерційного обліку електропередавальна організація або інша організація на підставі відповідного договору. Відповідно п. 3.33 ПКЕЕ передбачено, що роботи з контрольного огляду засобу обліку та технічної перевірки розрахункових засобів обліку електричної енергії проводяться у присутності уповноважених представників споживача. Підпунктами 5, 26 п.10.2 ПКЕЕ встановлено, що споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів законодавства України, забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування. Відповідно до пункту 6.40 ПКЕЕ, у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів, перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656 (далі-Методика). Згідно п.4.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ №562 від 04.05.2006 року, яка діяла на той час, факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом (далі - енергопостачальник) порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення. Таким чином, працівники Ренійського РЕМ АТ «ДТЕК Одесаобленерго» як оператора системи розподілу з правами та обов`язками електропостачальника, мали право виявляти порушення з боку споживачів та оформлювати акти про порушення. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недорахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці (пункт 6.41 Правил користування електричною енергією). Відповідачем в суді не підтверджено у рамках та на підставі якої перевірки (технічної та /чи контрольного огляду) було виявлено порушення ПКЕЕ, та відповідно в рамках якої з цих перевірок було складено акт про порушення. Порядок складення актів про порушення визначений Розділом 4 Методики. Згідно п.4.1. Розділу 4 Методики, акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення. Згідно п.4.2. Методики, акт про порушення оформляється згідно з формою, наведеною в додатку 3. Згідно п.4.5. Методики, акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ. Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Згідно п.4.8. Методики, згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Представник позивача в судовому засіданні зазначив, що акт був складений без участі позивача або його представника. Таким чином, судом встановлено, що відповідачем при виявленні порушення, складання акту та його розгляду, позивач [PERSON] , була відсутня, що підтверджується відсутністю підпису або примітки, про те, що споживач відмовився від підпису в акті №8000544 від 25.11.2017 року, тобто вже після прийняття рішення, а тому не могла захистити свої права та інтереси. Згідно п.3.1 Методики, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення в разі виявлення зокрема такого порушення, як: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника. Положеннями пункту 3.1 Методики встановлено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених, зокрема, у підпункті 6 пункту 3.1 Методики, а саме: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника, ця Методика застосовується за умови виявлення місця самовільного підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. Згідно змісту акту про порушення №8000544, зазначено, що за участі споживача [PERSON] встановлено, що споживач [PERSON] договір № 3/43085 при користування електричною енергією за адресою [ADDRESS] порушила: самовільне підключення електроустановки до мережі енергообслуговуючої організації, у перевірці приладу обліку порушень не виявлено, немає можливості взяти зразок кабелю, так як він під напругою, відсутні відомості про точку на схемі де було (повинно було) вилучено зразок кабелю, яким було здійснено самовільне підключення (а.с. 8-9). Враховуючи зазначене, складений 25.11.2017 року акт про порушення ПКЕЕН № 8000544 не відповідає вимогам Методики та не містить достатньо інформації (інформації про тип провідника, площа перерізу провідника) для здійснення розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення, тому комісія з розгляду актів не мала підстав для здійснення розрахунку. В акті про порушення зазначено, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 30.11.2017 року. Однак, засідання комісії Ренійського РЕМ з розгляду актів про порушення ПКЕЕН проводилось 29.11.2017 року без присутності [PERSON] , що є суттєвим порушенням. згідно з розрахунком кількості недорахованої електроенергії та її вартості від 29.11.2017 року. На підставі акту про правопорушення комісіє здійснено розрахунок кількості недоврахованої електроенергії та її вартість, та взято до уваги, що тип провідника: алюмінієвий ізольований; площа перерізу 4 мм.кв., хоча дана інформація в акті відсутня (а.с. 9-зв.). Відповідачем не надано до суду належних та допустимих доказів на підтвердження присутності [PERSON] під час складання акту про порушення, про відмову позивача від підписання вказаного акту, про визначення місця самовільного підключення до відповідних мереж, щодо типу провідника, площі перерізу провідника та про отримання [PERSON] повідомлення про засідання комісії з розгляду актів. Відповідно до ст. 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються. Згідно статті 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Верховним Судом України у постанові № 6-4цс11 від 06.11.2011 року зроблено правовий висновок про те, що акт є лише фіксацію порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання Правил, і згідно зі ст.57 ЦПК України є доказом, який у разі виникнення спору повинен оцінюватися судом відповідно до вимог ст.212 ЦПК України, і його оскарження не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи. Крім цього, Верховний Суд України визначаючи таку правову позицію, зазначив, що акт розглядається на засіданні комісії із запрошенням споживача, яка при доведеності зафіксованих актом обставин, від імені енергопостачальника та відповідно до Методики може визначити негативні для споживача наслідки. Отже, Верховний Суд України у своєму рішенні встановив неможливість оскарження лише акту і вказав, що негативні наслідки наступають для споживача саме на підставі рішення комісії. Враховуючи правову позицію Верховного Суду України, вимоги ст.ст.4, 23 ЦПК України та ст. ст. 15, 16 ЦК України, п.6 та 7 Порядку, п.6.42, 6.43 ПКЕЕ, п.9.3 Договору, суд приходить висновку про можливість оскарження споживачем рішення комісії з метою захисту своїх прав та обов`язків, оскільки останнє тягне за собою негативні наслідки для нього. Таким чином, оскільки протокол засідання № 8000544 від 29.112017 року складено з порушенням вимог ПКЕЕ та Методики, то нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі такого акта є протиправним. Вирішуючи позов по суті, суд, також, звертає увагу, що відповідно до положень ст. 12, 13, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Також, ЄСПЛ у рішенні від 04 квітня 2019 року у справі «KUNERT v. POLAND» (заява № 21851/03) констатував відсутність порушення права на справедливий суд, закріпленого статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки заявник не проявив належної старанності в оформленні процесуальних документів, які він подав до суду. Так, згідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно положень ст. 5 ЦПК України суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За змістом ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи вищезазначене судом встановлено, що за адресою: [ADDRESS] , споживачем послуг з електропостачання є саме [PERSON] , яка зареєстрована та проживає за вказаною адресою, однак акт про порушення № 8000544 від 25.11.2017 р. складено за відсутності [PERSON] та складено з порушенням вимог ПКЕЕ та Методики. Засідання комісії Ренійського РЕМ про розгляд актів про порушення Правил користування електричною енергією для населяння, яке відбулось 29.11.2017 р.- проводилось без присутності [PERSON] , що є суттєвим порушенням та має своїм наслідком недійсність такого рішення. Належні та допустимі докази про отримання [PERSON] повідомлення про засідання відсутні. За таких обставин, суд приходить до висновку, що зібрані у справі докази, встановлені судом фактичні обставини справи та належна оцінка доказів вказують на наявність підстав для задоволення позову. Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат. На підставі ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: approved