Jurisdiction: civil
Date: 2014-09-17 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з вказаною позовною заявою, в якій просить визнати за ним право власності на 54/100 частини житлового будинку [ADDRESS] з надвірними будівлями та спорудами, які складаються з житлового будинку літ. «А» приміщення 1-2 пл. 5,7 кв.м, 1-3 пл. 12,8 кв.м , сіни літ. «а» з приміщеннями 1-1 пл. 4,9 кв.м, 1-1 «а» пл.. 3,8 кв.м, 1/2 частку сараю літ. «Б», навіс літ. «В» в порядку спадкування за законом після смерті батька, [PERSON], померлого [INFO]. 17.06.2014 року від відповідача [PERSON] надійшла зустрічна позовна заява про визнання причин пропуску строку для прийняття спадщини поважними, визнання права власності в порядку спадкування за законом після смерті сина, [PERSON], померлого [INFO], на 27/100 частин житлового будинку [ADDRESS]. В судовому засіданні позивач та представники позивача за первісним позовом неодноразово уточнювали позовні вимоги, остаточно просили суд визнати за [PERSON] право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], померлого [INFO], на 1/2 частину житлового будинку [ADDRESS] з надвірними будівлями та спорудами. Свої вимоги обґрунтували тим, що житловий будинок [ADDRESS] придбаний [PERSON] та [PERSON] у період шлюбу, та був їх спільною сумісною власністю. Шлюб між подружжям було розірвано, спільне майно поділено, [PERSON] при поділі майна виділено у власність 54/100 частин зазначеного будинку, відповідачу 46/100 його частин, але рішення суду про визнання права власності на зазначені частки житлового будинку сторони не реєстрували, в добровільному порядку розділ будинку не здійснили. [PERSON] продовжувала користуватися зазначеним житловим будинком та проживала в ньому до дня смерті, [INFO]. Вважають, що після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на ? частину житлового будинку, які фактично прийняв її син, [PERSON], так як на день смерті матері був зареєстрований та проживав у зазначеному будинку. Донька спадкодавця, [PERSON], спадщину не приймала. Інші спадкоємці [PERSON] за законом першої черги відсутні. Заповіт спадкодавець не залишила. [INFO] [PERSON] помер, спадкоємцем за законом першої черги є його син, [PERSON], який у встановлений законом строк звернувся з заявою до нотаріальної контори про прийняття після смерті батька спадщини, яка складається з частини житлового будинку, іншого майна, та видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно. Відповідач [PERSON] спадщину після смерті сина не прийняв. Під час оформлення документів на отримання спадщини позивачу стало відомо, що житловий будинок [ADDRESS] в цілому зареєстрований за [PERSON] У зв'язку з тим, що нотаріус зобов'язав його надати правоустановчий документ, який підтверджує право власності спадкодавця на спадкове майно, а позивач не має таких документів, відповідач не визнає його як спадкоємця зазначеного майна та намагався продати будинок без врахування його інтересів, [PERSON] позбавлений можливості отримати свідоцтво про право свідоцтва за законом на спадкове майно та вимушений був звернутися до суду за захистом своїх інтересів у зазначений спосіб. Зустрічні позовні вимоги [PERSON] позивач та його представники не визнали з тих підстав, що поважних причин для пропуску строку на прийняття спадщини відповідач не мав, неодноразово приїздив до м. Херсона, відвідував БТІ, реєстраційну службу, інші установи з метою розпорядитися спадковим майном без врахування інтересів позивача. Не згодні включити [PERSON] до кола спадкоємців. Ухвалою суду від 08.09.2014 року позовні вимоги [PERSON] в частині визнання недійсним свідоцтва про право особистої власності на домоволодіння, виданого виконавчим комітетом Комишанської селищної ради депутатів від 30.08.1968 року [PERSON], залишені без розгляду за заявою позивача. В судовому засіданні відповідач [PERSON] неодноразово змінював свою позицію за первісним позовом, остаточно первісний позов не визнав, просив відмовити у його задоволенні з тих підстав, що позивач не має відношення до цього будинку. Не спростовував тих обставин, що після розірвання шлюбу [PERSON] мала право на ? частину житлового будинку [ADDRESS], оскільки вони не зареєстрували рішення суду про його поділ, добровільний поділ його не здійснили, [PERSON] з часу придбання житлового будинку до смерті користувалася ним та проживала в ньому. На час смерті [PERSON] в будинку був зареєстрований їх син, [PERSON], який фактично в будинку не проживав. Їх донька, [PERSON], спадщину після смерті матері не приймала. Після смерті сина відповідач спадщину не приймав, з заявою до нотаріальної контори не звертався за станом здоров'я. Не заперечував, що протягом шестимісячного строку для прийняття спадщини кілька разів приїздив до Херсону з інших справ , проте оформленням права на спадщину після смерті сина не займався, при цьому не пояснив, які саме обставини заважали йому звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Зустрічний позов уточнив, просив суд встановити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON], померлого [INFO], в три місяці. В останнє судове засідання відповідач не з'явився, про час та місце слухання справи був повідомлений належним чином. Представник відповідача в судовому засіданні первісний позов не визнав, просив відмовити у його задоволенні з тих підстав, що нотаріусом не винесено постанову про відмову у видачі позивачу свідоцтва про право на спадщину за законом на спірний будинок, тому спір відсутній між сторонами на даний час. Вимогу за зустрічним позовом про визначення [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] підтримав , просив задовольнити. Зазначив, що поважною причиною пропуску строку на прийняття спадщини є юридична неграмотність та необізнаність позивача у питанні щодо прийняття спадщини. Ухвалою суду від 08.09.2014 року позовні вимоги [PERSON] в частині визнання поважними причини пропуску строку для прийняття ним спадщини після, померлого [PERSON], визнання за ним права власності в порядку спадкування за законом на 27/100 частин житлового будинку з відповідною частиною господарчих та побутових будівель та споруд [ADDRESS] залишені без розгляду за заявою позивача. Третя особа на стороні позивача за первісним позовом без самостійних вимог [PERSON] в судовому засіданні вважала вимоги [PERSON] такими, що підлягають задоволенню, а вимоги [PERSON] такими, що не підлягають задоволенню. Пояснила, що її батьками є [PERSON] та [PERSON] Мати після розірвання шлюбу та винесення рішення суду про поділ житлового будинку проживала в ньому до смерті, на день її смерті в будинку проживав з матір'ю її брат [PERSON], який жив в ньому до дня своєї смерті [INFO]. Вона спадщину після смерті матері не приймала, вважала що її частка повинна залишитися брату. Після смерті брата спадщину після нього прийняв його син [PERSON] Її батько, [PERSON], за станом здоров'я був здатний звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті свого сина, але він не бажав цього. Він кілька разів приїздив до Херсона, відвідував БТІ, інші установи для того, щоб оформити документи на продаж житлового будинку без врахування інтересів [PERSON], так як його він не сприймає як спадкоємця. В останнє судове засідання третя особа не з'явилися, про час та місце слухання справи була повідомлена належним чином. Заслухавши пояснення осіб, які брали участь у справі, свідків, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що за [PERSON] зареєстровано право власності на житловий будинок [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності від 30.08.1968 року, виданого виконкомом Комишанської селищної ради 28.08.1968 року (а.с.9). Зазначений житловий будинок був придбаний [PERSON] та [PERSON] у період перебування в шлюбі та є їх спільною сумісною власністю. Зазначена обставина сторонами не оспорюється, а також підтверджується довідкою реєстраційної служби Головного управління юстиції у Херсонській області №3781/04.1-26 про розірвання шлюбу 26.04.1979 року, а також рішенням народного суду Комсомольського району м.Херсона від 14.09.1979 року (а.с. 8,10). Зазначеним рішенням суду було поділено майно подружжя, у власність [PERSON] було виділено 54/100 частин житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, а [PERSON]- 46/100 частин зазначеного будинку (а.с. 8). Право власності на зазначені частки житлового будинку [PERSON] та [PERSON] відповідно до рішення суду не реєструвалося, сторони в добровільному порядку реальний поділ будинку не здійснили. Зазначену обставину сторони не спростовували. З врахуванням вимог ст. 69,70 СК України [PERSON] набула право власності на ? частину зазначеного житлового будинку. [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується актовим записом про смерть № 2288, зробленим Міським відділом державної реєстрації актів цивільного Головного управління юстиції у Херсонській області (а.с.11). З довідки виконавчого комітету Комишанської селищної ради від 11.09.2014 року вбачається, що на день смерті [INFO] [PERSON] в житловому будинку [ADDRESS] були зареєстровані [PERSON] та [PERSON]. Батьками [PERSON],[INFO], є [PERSON] та та [PERSON], що підтверджується витягом з державного реєстру актів цивільного стану громадян (а.с.12). Свідки [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні підтвердили, що [PERSON] на день смерті матері та до дня своєї смерті проживав у житловому будинку[ADDRESS], який був місцем його постійного проживання. З врахуванням вимог ст.ст. 1261,1268 ч 3 ЦК України [PERSON] вважається таким, що прийняв спадщину після смерті [PERSON] у виді ? частини житлового будинку[ADDRESS] , оскільки постійно проживав зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та у встановлений ст.1270 ЦК не заявив про відмову від неї. Донька [PERSON] - [PERSON], спадщину після смерті матері не приймала. Інші спадкоємці за законом першої черги відсутні. Заповіт спадкодавцем не залишено. З довідки Третьої Херсонської державної нотаріальної контори від 26.06.2014 року та інформаційної довідки зі спадкового реєстру від 26.06.2014 року вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON], яка померла [INFO], не заводилася (а.с.51,52). [PERSON], помер [INFO], що підтверджується актовим записом про смерть № 214, зробленим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Комсомольського районного управління юстиції у м. Херсоні (а.с.14). З заявою про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON], та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом в установлений законом строк до нотконтори звернувся його син, [PERSON]. Зазначена обставина підтверджується матеріалами спадкової справи №7/2013 (а.с. 55-62) та актовим записом про народження (а.с.15). Відповідно до вимог ст.1269 ЦК України [PERSON] вважається таким, що прийняв спадщину після смерті батька, [PERSON], померлого [INFO]. [PERSON] у строк, визначений ст. 1270 ЦК України, із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не звертався, тому в силу ст. 1271 ЦК України, вважається таким , що не прийняв спадщину після смерті сина [PERSON] Поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини зазначив юридичну необізнаність та стан здоров'я. Інші спадкоємці за законом першої черги після смерті [PERSON] відсутні. Заповіт спадкодавцем не залишено. Зазначені обставини підтверджуються матеріалами спадкової справи (а.с.55-62). З довідки Новотроїцької лікарні Херсонської області від 25.07.2014 року вбачається, що [PERSON] перебуває на диспансерному обліку у лікаря кардіолога, отримує медичне лікування в амбулаторних умовах (а.с.65). Зазначена довідка не підтверджує ту обставину, що позивач через стан здоров'я був позбавлений можливості реалізувати своє право на прийняття спадщини. З витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 25.06.2013 року вбачається, що [PERSON] звертався 25.06.2013 року до головного управління Держземагентства в м. Херсоні з заявою про державну реєстрацію земельної ділянки, що розташована у [ADDRESS]. З витягу з державного реєстру речових справ на нерухоме майно, виданого відповідачу [PERSON], вбачається, що він 01.07.2013 року звертався до реєстраційної служби Комсомольського РУЮ у м. Херсоні з заявою про видачу цього витягу ( а.с.71). Згідно технічного паспорту на житловий будинок, виготовленого КП «ХБТІ» 24.03.2014 року та виданного [PERSON], житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, які розташовані за адресою: [ADDRESS] складається з житлового будинку літ. А., загальною площею 52,3 кв.м, житловою площею 22,1 кв.м., кухні літ. Б, сараю літ. Д, навісу літ « В», душу літ. Е, туалету літ. Ж, огорожі № 2, 3 ( а.с.20-22). Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оскільки судом встановлено, що [PERSON] на момент відкриття спадщини після смерті сина, [PERSON], неодноразово відвідував м. Херсон з інших справ, при цьому стан здоров'я не перешкоджав йому здійснювати переїзди з Новотроіцького району Херсонської області, де він проживає, до м. Херсона, він був дієздатним та обізнаним про смерть сина, не був позбавлений можливості своєчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, будь-яких доказів поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини, які б свідчили про наявність об'єктивних, непереборних, істотних труднощів для вчинення цих дій, суду не надав, тому суд вважає необхідним в задоволенні позовних вимог щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити за необґрунтованістю. З зазначених підстав, суд не визнає юридичну неграмотність та необізнаність поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до листа приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу [PERSON] від 14.04.2014 року вбачається, що оскільки за відомостями БТІ право власності на житловий будинок [ADDRESS] належить [PERSON], спадкоємцю [PERSON] необхідно в 10 денний строк надати нотаріусу правовстановлюючий документ, який підтверджує право власності спадкодавця на це майно, у разі відсутності зазначених документів нотаріус вважає видачу свідоцтва про право на спадщину неможливим та рекомендує звернутися до суду для вирішення цього питання (а.с.60). Відповідно до п.23 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. Проте, судом встановлено, що через відсутність у позивача [PERSON] правовстановлюючого документу, який підтверджує право власності спадкодавця на 1/2 частину зазначеного житлового будинку, у нього не було умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину. З врахуванням того, що відповідно до вимог ст. 1269 ЦК України він прийняв спадщину за законом у встановленому законом порядку, та своє право власності на вказану частину житлового будинку міг захистити лише шляхом пред'явлення позову до суду у зазначений спосіб, суд вважає доцільним задовольнити позовні вимоги [PERSON] та визнати за ним право власності на 1/2 частину житлового будинку в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], який помер [INFO]. Доводи представника відповідача щодо відсутності спору та можливості у [PERSON] отримання свідоцтва в нотконторі суд до уваги не приймає як безпідставні.

Outcome: approved