Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-29 00:00:00

19 грудня 2019 року позивач звернувся до Самарського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» про захист прав споживачів. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що згідно акту про порушення від 12 листопада 2019 року №003396, встановлено, що виявлені ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни показів шляхом впливу на лічильнику електричної енергії за адресою: [ADDRESS] , але не зазначено місто в якому знаходиться зазначені вулиця та виявлені порушення. В порушення вимог п.п. 1.3, 2.2 Розділу 1 та 2 Положення №322 не було проведено експертизи лічильника електричної енергії у зв`язку з виявленням втручання в лічильний механізм, що було встановлено актом про порушення від 12 листопада 2019 року №003396. Лічильник електричної енергії протягом трьох днів з дня його зняття не було направлено на експертизу. В порушення вимог п.п. 2.4, 2.5 Розділу 2 Положення №322, після зняття лічильника електричної енергії представник АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» не склав акт-повідомлення про направлення на експертизу лічильника електроенергії. В порушення вимог п.2.8 Розділу 2 Положення №322, експертиза лічильника не була проведена ні протягом 20 днів з дати зняття лічильника, а також не проведена взагалі. Не зважаючи на зазначені порушення норм Положення №322 та Правил і не проведення експертизи лічильника електроенергії, АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» винесено рішення, яке оформлено протоколом №52/19 від 22 листопада 2019 року про засідання комісії з розгляду акту про порушення від 12 листопада 2019 року №003396, згідно якого він, нібито використовував радіочастотні пристрої для зниження показів лічильника та таким чином здійснив втручання в лічильний механізм. Висновок викладений в рішенні не базується на жодному доказів і зроблений без проведення експертизи лічильника електроенергії. Яким чином комісія зробила висновок про використання ним радіочастотних пристроїв для заниження показів лічильника йому не відомо, в рішенні та акті про порушення від 12 листопада 2019 року №003396 нічого не зазначено, окрім того жодний документ не містить посилань на радіочастотний пристрій, який використовувався для заниження показів лічильника (назва, модель та інше), а також не містять інформації про дату, час, місце, спосіб його застосування. Акт про порушення та рішення прийняте на його основі, містять лише загальні формулювання щодо вчинення ним порушення, без будь-яких належних та допустимих доказів обґрунтування вчинення порушення. Просив скасувати рішення Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі», яке оформлено протоколом від 22 листопада 2019 року №52/19 про правомірність та правильність складеного акту про порушення від 12 листопада 2019 року №003396 та стягнути з відповідача на його користь на професійну правничу допомогу у розмірі 5000 грн. 20 грудня 2019 року ухвалою суду було відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання (а.с.26,27). 20 грудня 2019 року заяву [PERSON] про забезпечення позову повернуто заявнику (а.с.29,30). 21 січня 2020 року від представника відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву в якому вона заперечує проти позову та просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі (а.с.35-37). 28 січня 2020 року підготовче провадження закрито та призначено справу до розгляду по суті (а.с.46,47). Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні позов підтримав та просив його задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні заперечувала проти позову та просила відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. \~ \~ \~ \~Вислухавши пояснення представників позивача та відповідача, допитавши свідків та дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Згідно із ч.1\~ст.4 Закону України «Про захист прав споживачів»\~(у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право, зокрема, на: захист своїх прав державою; належну якість продукції та обслуговування; відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону; звернення до суду та інших уповноважених державних органів за захистом порушених прав. Відносини з приводу постачання фізичних осіб електричною енергією регулюються\~ст.714 ЦК України,\~Законом України "Про електроенергетику", Постановою №312 від 14.03.2018 Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг « Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії». В силу ч.1\~ст.714 ЦК України\~за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно з п.3\~Правил користування електричною енергією\~для населення, затверджених\~Постановою КМУ №1357 від 26.07.1999, споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричної енергії між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електроенергією. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні встановлено, що на підставі укладеного договору про користування електричною енергією для побутових споживачів Дніпропетровської області №7322094 від 17.12.2007, [PERSON] є споживачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS] (а.с.11-14). Відповідно до акту про порушення №003396, 12.11.2019 під час проведення перевірки у відповідача [PERSON] , о/р [NUMBER] , за адресою: м. Дніпро, вул. Антарктична, буд.96, було виявлено порушення, а саме: ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни показів шляхом впливу на лічильник електричної енергії НІК 2102-02 зав. №2386036 фізичного поля від радіоелектронного пристрою, внаслідок чого спожита електрична енергія споживається та лічильником не враховується (недораховується). Радіоелектронний пристрій споживач вилучити можливості не надав. Порушення зафіксоване на відео та фото (а.с.15). 22.11.2019 на засіданні комісії 5РЕМ Дніпровських міських електричних мереж по розгляду актів про порушення вирішено, виконати нарахування згідно з пунктом 8.4.11 та за формулою 5 глави 8 ПРРЕЕ обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПРРЕЕ, зі змінами затвердженими постановою НКРЕКП від 18.07.2019 №1525, виходячи із величини розрахункового добового обсягу споживання ел.енергії, обчисленої на підставі дозволеної потужності для даної точки обліку, зазначеного в Договору за період 12.11.2018 по 12.11.2019. Обсяг не облікованої електричної енергії 2006 кВт*г на суму 4810,67 грн., комплексна послуга із заміні 1 приладу обліку ППКО на суму 946,76 грн. (а.с.16). Допитаний в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду показав, що він працює в АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» та за його участю проводилася перевірка під час якої використовувалися прилади обліку, в ході використання яких, було виявлено вплив на лічильник. Вони покликали власників будинку, але ніхто не вийшов до них, в телефонному режимі споживача повідомили, що виявили вплив на його лічильник та запропонували йому віддати цей пристрій. Споживач повідомив, що він не може приїхати додому та йому було запропоновано надіслати до них іншу людину, яка є будинку на що споживач відповів відмовою. Після чого ними було викликано «вишку» та поліцію. Декілька разів вони телефонували споживачу. Після того, як приїхала «вишка» імпульс закінчився, це все було видно за допомогою сканера АР 8200. Через деякий час з будинку вийшла дівчина і сказала, що вона донька споживача, вони запитали у неї дозволу зайти, вона закрила собак до вольєру і дозволила пройти. Віддавати пристрій вона відмовилась, після чого ними було складено акт про порушення. Сканувальний пристрій показав, що саме на цей лічильник був вплив. Лічильник було запаковано у сейф пакет та залишки антени випромінювача також. В актах вони не завжди зазначають за допомогою якого пристрою було виявлено порушення, оскільки це не є обов`язковим. Допитана в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду показала, що вона працює майстром в АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» та 12.11.2019 рейдовою бригадою виконувались роботи з перевірки правильного підключення споживачів, оскільки існує нова схема розкрадання електроенергії. Того дня працювали два інженери, які вказані в акті. При перевірці було встановлено радіосигнал, який було зафіксовано відео зйомкою, приладами сертифікованими та перевіреними. Було зафіксовано, що працює прилад за адресою: [ADDRESS] . Лічильник знаходиться на фасаді будинку перед проїзною частиною. Вони кликали господарів, ніхто не виходив до них, але було видно, що вдома хтось є. Вони зателефонували споживачу та поставили його до відома, що за його адресою зафіксовано прилад, запросили його приїхати та зафіксувати все під акт, споживач відмовився. Через деякий час сигнал знак та до них вийшла донька споживача, що свідчить про те, що вдома були господарі. На відео зафіксовано те, що працює прилад і те, що він вимкнувся, також видно антену радіо випромінювача. Коли їй допустили до двору, вони впевнились, що антена виходить із наскрізного отвору будинку, антену було дуже міцно зафіксовано, тому донька не могла зняти її. За результатами перевірки було складено акт, сам власник не приїхав, його донька добровільно надала паспортні дані, було складено схему підключення, до пломб питань немає, пошкоджень не виявлено, все було запаковано у сейф пакети, елемент антени, як речовий доказ. Сам прилад обліку їм надано не було. Приладами було зафіксовано момент впливу на лічильник. Донька споживача відмовилася підписувати акт про порушення, але на руки вона його отримала про що зазначила в акті. Чи проводилася експертиза приладу обліку їй не відомо. Задовольняючи вимогу позивача щодо скасування рішення Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі», яке оформлено протоколом від 22 листопада 2019 року №52/19 про правомірність та правильність складеного акту про порушення від 12 листопада 2019 року №003396, суд виходив із наступного. Відповідно до п.3.2\~ПКЕЕ\~відповідальною за технічний стан засобів обліку є організація, на балансі якої вони перебувають, або оператор засобів комерційного обліку електропередавальна організація або інша організація на підставі відповідного договору. Згідно п.3.33\~ПКЕЕ\~передбачено, що роботи з контрольного огляду засобу обліку та технічної перевірки розрахункових засобів обліку електричної енергії проводяться у присутності уповноважених представників споживача. Підпунктами 5, 26 п.10.2\~ПКЕЕ\~встановлено, що споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів законодавства України, забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування. Відповідно до пункту 6.40\~ПКЕЕ, у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів, перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами\~правил користування електричною енергією, затвердженої\~постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006\~за № 782/12656 (далі-Методика). У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці (пункт 6.41\~Правил користування електричною енергією). Відповідно до\~ст.76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до\~ст.80 ЦПК України\~достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до\~ст. 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Представник відповідача в обґрунтування своїх заперечень посилається на те, що персоналом рейдової бригади АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» в ході проведення рейдових заходів для пошуку фактичних втрат та виявлення крадіжок електроенергії використовувався скануючий приймач AR 8200 (серійний номер 096651), однак суду не було надано жодних відомостей щодо проходження вказаним приладом сертифікації та наявності відповідних документів, що дозволяють його застосування для виявлення зазначених в акті порушень. На підтвердження впливу споживача [PERSON] на лічильник електричної енергії НІК 2102-02 зав. №2386036, представником відповідача було надано диск з відеозаписом подій від 12.11.2019, який було досліджено в судовому засіданні. Дослідивши наданий диск з відеозаписом подій від 12.11.2019, суд приходить до висновку, що з наявного відеозапису неможливо встановити ознаки втручання зі сторони [PERSON] в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни показів шляхом впливу на лічильник електричної енергії НІК 2102-02 зав. №2386036 фізичного поля від радіоелектронного пристрою, внаслідок чого спожита електрична енергія споживається та лічильником не враховується (недораховується). Таким чином, суд вважає, що наданий диск з відеозаписом подій жодним чином не підтверджує факту вчинення [PERSON] вказаного порушення, а отже не може вважатися достатнім, належним та допустимим доказом вчинення порушення. Суд критично ставиться до показань свідків [PERSON] та [PERSON] , оскільки зазначені особи знаходяться у трудових правовідносинах із відповідачем та приймали безпосередню участь у складанні акту про порушення від 12 листопада 2019 року №003396. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовна вимога щодо скасування рішення Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі», яке оформлено протоколом від 22 листопада 2019 року №52/19 про правомірність та правильність складеного акту про порушення від 12 листопада 2019 року №003396 є обґрунтованою, а тому підлягає задоволенню у повному обсязі. Відповідно до ст.59\~Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. Положенням\~статті 10 Закон України «Про судоустрій і статус суддів»\~кожен має\~право на\~професійну правничу\~допомогу.\~У випадках,\~визначених законом,\~держава забезпечує\~надання професійної\~правничої допомоги\~безоплатно.\~Кожен є\~вільним у\~виборі захисника\~своїх прав\~та особи,\~яка надає\~правничу допомогу.\~Витрати учасників судового процесу на професійну правничу допомогу відшкодовуються в порядку, визначеному законом. Згідно з вимогами частин 1 та 3 (пункт 1) статті\~133\~та частин 1,\~3 ст.137 ЦПК України,\~судові витрати\~складаються з\~судового збору\~та витрат,\~пов`язаних\~з розглядом\~справи.\~До витрат,\~пов`язаних\~з розглядом\~справи,\~належать витрати\~на професійну\~правничу допомогу.\~Витрати,\~пов`язані\~з правничою\~допомогою адвоката,\~несуть сторони,\~крім випадків\~надання правничої\~допомоги за\~рахунок держави.\~За результатами\~розгляду справи\~витрати на\~правничу допомогу\~адвоката підлягають\~розподілу між\~сторонами разом\~із іншими\~судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Частини 1-3статті 134\~ЦПК України\~визначають, що разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору. Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи. За приписами ч.8\~ст.141 ЦПК України,\~розмір витрат,\~які сторона\~сплатила або\~має сплатити\~у зв`язку\~з розглядом\~справи,\~встановлюється судом\~на підставі\~поданих сторонами\~доказів (договорів,\~рахунків тощо).\~Такі докази\~подаються до\~закінчення судових\~дебатів у\~справі або\~протягом п`яти\~днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. До складу витрат на правничу допомогу включаються: гонорар адвоката за представництво в суді; інша правнича допомога, пов`язана з підготовкою справи до розгляду; допомога, пов`язана зі збором доказів; вартість послуг помічника адвоката; інша правнича допомога, пов`язана зі справою. Витрати на правничу допомогу визначаються сукупністю таких документів: договором про надання правничої допомоги та відповідними доказами щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу учасник справи має подати (окрім договору про надання правничої допомоги) детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом (для визначення розміру гонорару, що сплачений або підлягає сплаті) та опис здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат має бути співмірним зі складністю справи та виконаних адвокатом (професійна правнича допомога) робіт; часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт; обсягом наданих адвокатом послуг; ціною позову та значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи та репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог співмірності, за клопотанням іншої сторони, суд може зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Разом з цим, Договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору (ст.1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»). Отже, на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу та їх відшкодування за рахунок опонента в судовому процесі сторонам необхідно надати суду такі докази: 1) договір про надання правничої допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг тощо); 2) документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження тощо); 3) докази щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт (акти наданих послуг, акти виконаних робіт та ін.); 4) інші документи, що підтверджують обсяг, вартість наданих послуг або витрати адвоката, необхідні для надання правничої допомоги. На підтвердження витрат на професійну правничу допомогу позивачем надано суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які заявник поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи від 16.12.2019 року (професійна правнича допомога згідно договору 09/12-4/19 на 5000 грн.) (а.с.8), копію договору доручення про надання правової допомоги №09/12-4/19 від 09.12.2019 (а.с.17), розрахунок наданих послуг від 09.12.2019 (а.с.18), копію ордеру Серії ДП №2777012 від 09.12.2019 (а.с.19). Позивачем не надано суду доказів, що свідчать про оплату витрат, пов`язаних із наданням професійної правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження тощо). На думку суду, надані позивачем документи є недостатніми доказами того, що ним були понесені витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5000,00 грн., за таких обставин, суд приходить до висновку, що у стягненні з відповідача на користь позивача витрат на професійну правничу допомогу, слід відмовити у повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved