Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-23 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд з позовом до територіальної громади в особі виконавчого комітету Меленівської сільської ради Коростенського району Житомирської області про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обгрунтування позову зазначив, що 08 жовтня 2014 року померла його мати [PERSON], після смерті якої відкрилась спадщина, у вигляді житлового будинку № 21 з надвірними будівлями та спорудами по вул. Дружби у с. Полянка Коростенського району Житомирської області та земельної ділянки площею 3.1896 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Меленівської ради Коростенського району Житомирської області. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори для оформлення спадщини, оскільки вважав, що і так прийняв спадщину, отримавши фактично спадкове майно, обробляючі земельну ділянку та доглядаючи за будинком. Лише нещодавно дізнався, що спадщина залишилась не оформленою. У зв'язку з цим [PERSON] пропустив шестимісячний строк звернення до нотаріальної контори та вимушений звернутись до суду з позовом. Просив суд прийняти рішення, яким визначити йому додатковий строк, достатній для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. Позивач в підготовче судове засідання не з'явився, однак надав заяву про розгляд справи без його участі, в якій позов підтримав з підстав зазначених у позовній заяві. Представник відповідача територіальної громади в особі виконавчого комітету Меленівської сільської ради Коростенського району Житомирської області в підготовче судове засідання не зявилася, однак надала суду заяву, в якій проти задоволення позову не заперечує, просила розгляд справи провести без участі представника. Відповідно до ч.3 ст.200 Цивільного процесуального кодексу України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, тому відповідно до ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та проаналізувавши їх в сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 08 жовтня 2014 померла [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-ТП № 245317 (а.с.6). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, у вигляді житлового будинку № 21 з надвірними будівлями та спорудами по вул. Дружби у с. Полянка Коростенського району Житомирської області та земельної ділянки площею 3.1896 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Меленівської ради Коростенського району Житомирської області (а.с.8,9). Державний нотаріус Коростенської районної нотаріальної контори [PERSON] відмовила [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] внаслідок пропущення строку для прийняття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини відповідно до ст.1269 ч.1 Цивільного кодексу України. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Статтею 1272 Цивільного кодексу України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 №7 "Про судову практику у справах про спадкування" роз'яснено, що суди, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, повинні досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд визнає необізнаність позивача щодо фактичних обставин прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] як поважну причину пропуску строку для прийняття спадщини. Оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини з поважних причин, тому позов слід задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном в два місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили. Зокрема, суд зазначає, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Outcome: approved