Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-04 00:00:00

[PERSON], [PERSON], [PERSON] звернулися до Подільського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON], [PERSON], третя особа - КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району м. Києва» про визначення порядку користування квартирою та зобов'язання вчинити дії. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач [PERSON] є наймачем квартири [ADDRESS]. Крім нього там проживає [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] Особовий рахунок оформлено на [PERSON] Відповідачі [PERSON], [PERSON] не сплачують вартість комунальних послуг, у зв'язку з чим позивачі вимушені звернутися до суду. У судовому засіданні позивачі позов підтримали, просили задовольнити у повному обсязі. У судовому засіданні відповідач [PERSON] проти задоволення позову заперечував. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з'явилась. Про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. До початку судового засідання представник третьої особи подав до суду заяву, в якій просив розглядати справу без його участі. Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав. Згідно з витягом з розпорядження Подільської районної в місті Києві державної адміністрації «Про внесення змін до договору найму житлового приміщення» №592 від 20.10.2014 року укладено договір найму житлового приміщення з [PERSON], яка проживає у квартирі [ADDRESS] з родиною з 5 осіб, займає 3-кімнатну квартиру, жилою площею 42,20 кв.м., у зв'язку зі смертю матері - [PERSON]. Члени родини згодні (а.с. 15). Відповідно до довідки № 930 від 13.04.2016р., виданої Центром комунального сервісу №43, у квартирі [ADDRESS] зареєстровані [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] Власником особового рахунку є [PERSON] (а.с. 16). З даних технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] вбачається, що вказана квартира посімейного, спільного заселення та складається з 3-х кімнат, житловою площею 42,2 кв.м., у тому числі: 1-а кімната - 14,9 кв.м.; 2-а кімната - 9,9 кв.м.; 3-я кімната - 17,4 кв.м., кухні площею 7,3 кв.м., вбиральні (сполученої) площею 1,0 кв.м., коридору площею 12,0 кв.м., ванної кімнати площею 2,6 кв.м., комори площею 1,0 кв.м. Квартира обладнана балконом 30% та лоджією 50% 1.8; 1.4 кв.м. Загальна площа квартири - 69,3 кв.м. (а.с. 17-18). З копій рахунків за послуги вбачається, що позивачі сплачували за житлово-комунальні послуги зазначеної вище квартири (а.с. 19-23) на виконання умов договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій від 17.02.2016р. (а.с. 25-26). Відповідно до довідки КК «Центр комунального сервісу» № 932 від 13.04.2016р. у кв. [ADDRESS] заборгованість за житлово-комунальні послуги станом на 01.03.2016р. відсутня (а.с. 24). Причиною спору стала відсутність між сторонами згоди щодо володіння, користування та розпорядження квартирою та сплаті коштів за житлово-комунальні послуги. Правовідносини між сторонами регулюються нормами Житлового кодексу УРСР. Відповідно до ст. 61 ЖК УРСР користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім'я якого видано ордер. Згідно з положеннями ст. 63 ЖК УРСР предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (частина перша статті 48), частина кімнати або кімната, зв'язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення ( кухня, коридор, комора тощо). В силу положень ст. 64 ЖК УРСР члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім'ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов'язки, як наймач та члени його сім'ї. Відповідно до ст. 103 Житлового кодексу УРСР договір найму жилого приміщення може бути змінено тільки за згодою наймача, членів його сім»ї і наймодавця, за винятком випадків, встановлених законом. В силу положень ст. 104 ЖК УРСР член сім'ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на ньому може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам ст.63 цього Кодексу. У разі відмовлення членів сім'ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору, спір може бути вирішено в судовому порядку. Згідно з постановою виконкому Київської міської ради народних депутатів № 582 від 15.07.1985р. «Про порядок застосування у м. Києві "Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов,і надання їм жилих приміщень в Українській РСР", жилі приміщення у м. Києві надаються громадянам у межах 13,65 кв.м. жилої площі, але не більш однієї кімнати на одну особу і не менш, як 9 кв.м. жилої площі. При визначенні порядку користування квартирою [ADDRESS], суд бере до уваги фактичний порядок користування, що склався між сторонами. Як вбачається з позовної заяви, позивачі користуються кімнатами площею 9,9 кв.м. та 14,9 кв.м., та прилеглими до них лоджіями, а відповідачі кімнатою площею 17,4 кв.м. відповідно. Спірна квартира відповідає вимогам ст. 63 ЖК УРСР, оскільки кімнати в ній є ізольованими і можуть бути виділені в окреме приміщення. Також судом враховується, що задоволення вимог позивачів та встановлення порядку користування спірною квартирою, не порушує житлових прав інших наймачів, тобто відповідачів [PERSON] та [PERSON] Крім того положення ст.ст. 66-68 Житлового кодексу України, ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» і положення підзаконних актів у сфері житлово-комунальних послуг покладають на користувачів житла обов'язок щомісяця вносити плату за житлово-комунальні послуги (теплопостачання, газ, водопостачання, каналізація тощо) та витрати на утримання будинку (житла) та прибудинкової території пропорційно до займаної площі. Згідно з п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків (в редакції, затвердженій Постановою Кабінету Міністрів України від 24.01.2006р. №45) власник та наймач (орендар) квартири зобов'язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Мешканці квартири, в якій проживає два і більше співвласники, наймачі (орендарі), мають рівні права на користування підсобними приміщеннями і обладнанням - п.10 Правил. Пунктом 10 Правил також встановлено, що у разі коли між мешканцями квартири відсутня згода щодо оплати житлово-комунальних послуг та інших послуг плата розподіляється: за електроенергію при загальному лічильнику - пропорційно потужності побутового електричного обладнання кожного співвласника, наймача (орендаря); за газ, водопостачання та водовідведення, освітлення підсобних приміщень - за чисельністю членів сім'ї, що проживають у квартирі, та осіб, які проживають у квартирі більше ніж місяць; за послуги з централізованого опалення, утримання житлових будинків і споруд та прибудинкових територій - за встановленими тарифами відповідно до опалювальної та загальної площі приміщення, яким користується співвласник, наймач (орендар). Отже, на підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що вимоги позивачів про встановлення порядку користування квартирою, укладення окремого договору найму жилого приміщення і відкриття окремих особових рахунків підлягають задоволенню. Відповідно ст.ст. 79, 88 ЦПК України суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів на користь позивачів судовий збір у розмірі по 1102,40 грн. (а.с. 1, 34). На підставі ст.ст. 61, 63, 64, 66, 68, 103, 104 ЖК УРСР,

Outcome: approved