Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-26 00:00:00

\~ \~ \~ \~ \~29 серпня 2018 року перший заступник керівника Ізмаїльської місцевої прокуратури [PERSON], який діє в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції в Одеській області,\~\~звернувся до суду з цим позовом та просить стягнути з відповідача: - на користь держави суму шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу у розмірі 9569.55 гривен; - на користь прокуратури Одеської області судові витрати в розмірі 1 762.00 гривен. В обґрунтування позову зазначає, що відповідач [PERSON], [INFO], 04.02.2018 року о 07:30 годині зрізав три дерева породи софора без наявності лісорубного квитка. Згідно постанови державного інспектора з охорони довкілля [PERSON] за № 000036 від 06 лютого 2018року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ст. 65-1 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 170 гривен Внаслідок вчиненого відповідачем правопорушення державі нанесено шкоду у розмірі 9569.55 гривен. В зв'язку з чим прокурор в інтересах держави звернувся до суду із зазначеним позовом. Прокурор Ізмаїльської місцевої прокуратури Одеської області, радник юстиції [PERSON], яка діє на підставі довіреності в судовому засіданні підтримала доводи, викладені в позовній заяві, наполягала на їх задоволенні, надала пояснення з підстав зазначених в позовній заяві. Стверджувала, що Державна екологічна інспекція в Одеській області не виконує належним чином, покладені на неї функції, і з часу прийняття судового рішення по справі про адміністративне правопорушення відносно [PERSON], до часу подачі цього позову, не звернулася самостійно з вимогами про відшкодування завданої державі шкоди, в звязку з чим, цей позов подано прокурором. Окрім цього 26.11.2018 року першим заступником керівника Ізмаїльської місцевої прокуратури [PERSON] було надано додаткові пояснення, в яких він посилається на те, що 06.07.2018 року прокуратурою направлено до Державної екологічної інспекції в Одеській області лист про вжиття заходів органами прокуратури щодо стягнення в судовому порядку суми шкоди, спричиненої державі [PERSON], але відповіді на цей лист не надійшло. Після цього 26.10.2018 року позивачу повторно направлявся лист, який теж залишений ним поза увагою. Тому він вважає, що нехтування листами прокуратури, невжиття тривалий час заходів щодо звернення до суду з відповідним позовом про стягнення суми свідчать про невиконання уповноваженим органом, субєктом владних повноважень, своїх обовязків, що стало підставою для представництва інтересів держави в суді. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав, пояснивши, що він не рубав дерева, а лише збирав хворост, крім цього, посилався на відсутність у нього можливість сплатити суму шкоди заявлену позивачем, через його стан здоров'я та рівень доходу. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Каракуртська сільська рада Болградського району Одеської області повідомлена належним (а.с.16,). Подав заяву про підтримання позовних вимог, задоволення їх у повному обсязі та\~ розгляд справи у його відсутність (а.с.17). Вислухавши пояснення сторін, розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог за наступних підстав. Суд розглядає справу дотримуючись принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства,\~ оцінює докази у справі у їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням згідно ст. 89 ЦПК України, захищаючи порушені, невизнані або оспорюванні права, свободи чи інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб згідно ст. 1 ЦПК України. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обовязком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частинами 3 та 4 ст. 56 ЦПК України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Статтею 4 закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що природні ресурси України є власністю Українського народу, середовища». Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України, законами України. Згідно зі ст.170 ЦК України встановлено, що держава набуває і здійснює цивільні права та обовязки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом. Відповідно до пункту 1 частини 2 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого Указом Президента України від 13 жовтня 2011 № 454, Держекоінспекція України входить до системи органів державної виконавчої влади та утворюється для забезпечення реалізації державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Отже, позивач є уповноваженим державним органом. Який виступає від імені держави з метою захисту інтересів Держави у сфері охорони навколишнього природного середовища. З позовною заявою до суду в інтересах держави про стягнення завданої суми шкоди звернувся Прокурор, який своє звернення обґрунтовує тим, що державний орган, який виступає від імені держави з метою захисту інтересів Держави у сфері охорони навколишнього природного середовища, не в повному обсязі виконуються обовязки покладені на нього Законом. Сума заподіяної шкоди, спричинена державі, внаслідок незаконного спілення дерев софори [PERSON] залишилася не стягнутою з відповідача та добровільно не погашеною, а саме з 04.02.2018 року по 29.08.2018 року (дата подачі позовної заяви до суду) та і по теперішній час. Тобто підставою для звернення з даним позовом до суду Прокурором вказано невиконання Державною екологічною інспекцією в Одеській області своїх обовязків. Відповідно до пункту третього частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити … скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі Ф.В. проти Франції» від 31.03.2005 року заява 61517/00, пункт 27). Водночас існує категорія справедливого балансу. Так, у справі «Менчинська проти Російської Федерації» (рішення від 15.01.2009 року, заява № 42454/02, пункт 35) ЄСПЛ висловив таку позицію: «Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад. При захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей. Осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або випадках, коли потрібно захистити інтереси держави». У Рекомендаціях Парламентської [PERSON] Європи від 27.05.2003 № 1604 «Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону» щодо функцій органів прокуратури, які не відносяться до сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені і ефективні органи. Як вбачається з Постанови Верховного Суду від 20.09.2018 року Справа №924/1237/17 захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні субєкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного субєкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним субєктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду. Суд вважає, що в даному випадку звернення прокурора з вищезазначеним позовом було необхідне, так як позивач по справі Державна екологічна інспекція в Одеській області, дійсно не виконує покладені на неї обовязки, про що також свідчить не зявлення представника позивача в жодне судове засідання та не надіслання до суду жодної заяви та письмових пояснень. Відповідно до ст. 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Відповідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну ,адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Як вбачається з вимог ст. 69 зазначеного Закону, шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Судом встановлено, що\~04.08.2018 року 0 07:30 годині, знаходячись на землях Каракуртської сільської ради Болградського району Одеської області за межами населеного пункту в поле захисній смузі зрізав три дерева породи софора без наявності лісорубного квитка, дерева різав бензопилою марки «Дніпро» жовтого кольору, яка належить йому, чим порушив правила охорони навколишнього природного середовища та заподіяв збиток держави в розмірі 9569.55 гривень. За цим фактом [PERSON] було притягнуто до адміністративної відповідальності та відповідно до постанови державного інспектора з охорони довкілля [PERSON] від 06.02.2018 року за №000036, його визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 170 гривен (а.с.10). Працівниками відділу екологічного контролю природних ресурсів Південного регіону, на підставі «Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту» затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року № 665, було складено розрахунок завданої шкоди, відповідно до якої незаконне вирубка лісу у кількості 3 штук склала 9569.55 гривень (а.с.13). Позивачем Державною екологічною інспекцією в Одеській області 16.02.2018 року [PERSON] за адресою його реєстрації було надіслано претензію №26 (а.с12). Таким чином в судовому засіданні було доведено, що відповідачем [PERSON] було заподіяно шкоду навколишньому природному середовищу у розмірі 9569.55 гривень, тому ця шкода підлягає стягненню, а позовна заява задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь прокуратури Одеської області підлягають стягненню понесені судові витрати - 1762.00 гривень судового збору. \~ \~

Outcome: approved