Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-09 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Київської міської ради про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом. Зазначав, що він є сином [PERSON] , який перебуваючи членом ЖБК «Верстат-2» та шляхом сплати пайових внесків набув право власності на квартиру [ADDRESS] , однак за життя своє право власності на квартиру не оформив. [INFO] його батько [PERSON] помер. Він звернувся до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті батька, однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на вищезазначену квартиру. Посилаючись на те, що його батько за життя набув право власності на квартиру [ADDRESS] , однак право власності не оформив, він є єдиним спадкоємцем та прийняв спадщину після батька у встановлені строки, просив визнати за ним право власності на квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після померлого [PERSON] . Позивача у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву. У якій2 просив розглянути справу за його відсутності, у якій вказав на те, що позов підтримує у повному обсязі та просить позов задовольнити. У відзиві на позов представник відповідача вказав на те, що позивачем не надано довідку ЖБК «Верстат-2» щодо сплати пайового внеску спадкодавцем та не надано доказів про факт звернень до нотаріального контори та відмови нотаріуса у вчиненні нотаріальних дій. Представник відповідача просив ухвалити рішення згідно чинного законодавства та розглядати справу за відсутності представника відповідача. Представник третьої особи - виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подав до суду письмові пояснення, у яких вказав на те, що позовні вимоги не порушують інтереси виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а тому просив ухвалити рішення відповідно до вимог чинного законодавства та розглядати справу за відсутності представника третьої особи. Представник ЖБК «Верстат-2» подав до суду письмові пояснення, у яких вказав на те, що позовні вимоги не зачіпають та не порушують прав та інтересів ЖБК «Верстат-2», а тому просив ухвалити рішення відповідно до вимог чинного законодавства та розглядати справу за відсутності представника. Суд ухвалив розглядати справу за відсутністю учасників справи, від яких надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Оскільки учасники справи подали заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для розгляду справи за відсутності учасників справи, від яких надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності. Суд, вивчивши позовну заяву, дослідивши та оцінивши письмові докази в справі в їх сукупності, дійшов наступного висновку. Судом установлено, що [PERSON] на підставі рішення виконавчого комітету Жовтневої районної ради від 16.05.1966 року отримав ордер № А 47793 від 25.05.1966 року на сім`ю з трьох чоловік: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , на право зайняття 2 кімнат у квартирі [ADDRESS] (а.с. 18). Згідно з довідкою ЖБК «Верстат-2» [PERSON] був членом ЖБК «Верстат-2» та сплатив у повному обсязі суму пайового внеску на квартиру [ADDRESS] у розмірі 2473, 83 грн. 20.01.1980 року, що складає суму паєнакопичення (а.с. 17). [INFO] [PERSON] помер (а. с. 13). Позивач є сином померлого [PERSON] (а.с. 29) та його спадкоємцем (а.с. 19). Відповідно до довідки форми № 3 від 30.06.2017 позивач з 08.02.1986 року зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а.с. 23). 25.07.2017 позивач звернувся до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлого [PERSON] (а.с. 81). Відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону України «Про власність», діючого на момент виникнення спірних правовідносин, член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в абз. 1 пункту 5-1 постанови від 18 вересня 1987 року № 9 «Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи» судам слід мати на увазі, що згідно із ст.15 Закону України "Про власність" (697-12) член ЖБК, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, надану йому в користування, набуває право власності на квартиру і вправі розпоряджатись нею на свій розсуд - продавати, заповідати, обмінювати, в тому числі на інше жиле приміщення у будинку державного або громадського житлового фонду чи іншого ЖБК, на жилий будинок (частину будинку), що належить громадянину на праві власності і вчиняти відносно неї інші угоди, що не заборонені законом. Виходячи з цього, особа, якій відчужена членом ЖБК квартира, має переважне право на вступ до цього кооперативу. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в абз. 2 п. 8 постанови від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому, входить до складу спадщини на загальних підставах. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди. Ураховуючи те, що відповідно до ст. 15 Закону України «Про власність» право власності на кооперативну квартиру набувала не будь-яка особа, яка здійснювала платежі в рахунок пайових внесків, а тільки член ЖБК та члени його сім`ї, які повністю внесли пайовий внесок за квартиру, надану їм у користування, відповідно до документів, які містяться в матеріалах справи [PERSON] був членом житлово-будівельного кооперативу ЖБК «Верстат-2» на підставі обмінного ордера № А 47793 від 25.05.1966 (а.с. 18), повністю сплатив пайовий внесок за квартиру (а.с. 17), а тому в силу норм, діючого на той час законодавства [PERSON] був власником спірної квартири. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Таким чином, до складу спадщини після померлого [PERSON] входить квартира [ADDRESS] . Згідно з ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Згідно з ч. 1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Як установлено судом, [PERSON] є спадкоємцем 1 черги, оскільки є сином померлого [PERSON] . Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. У встановлений законом строк [PERSON] прийняв спадщину. Ураховуючи те, що спірна квартира згідно вимог законодавства України входить до складу спадщини після померлого [PERSON] , [PERSON] є єдиним спадкоємцем після померлого, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову та визнання за [PERSON] права власності на квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після померлого [PERSON] .

Outcome: approved