Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-25 00:00:00

27 жовтня 2020 року АТ «Чернігівобленерго» звернулося до суду з позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] 677 грн 29 коп. за перетікання реактивної електроенергії, 6\~079 грн 82 коп. за послуги з розподілу електричної енергії, 14\~842 грн збитків згідно акту про порушення від 5.04.2018 року за № 001506 та судовій збір в розмірі 2\~102 грн. Ухвалою судді від 28 жовтня 2020 року відкрито спрощене позовне провадження в цивільній справі та справу призначено до розгляду по суті з повідомленням сторін. 16 листопада 2020 року від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву із запереченнями проти позову, в якому він просить в задоволенні позову відмовити у повному обсязі та стягнути з позивача на користь відповідача витрати на професійну правничу допомогу. Зазначає, що твердження позивача про заподіяння АТ «Чернігівобленерго» шкоди відповідачем в даному випадку ґрунтується на припущеннях, оскільки вказана сукупність таких ознак стороною позивача не доведена, не встановлено факт порушення споживачем ПКЕЕ, а саме п. 10.2.9. та 10.2.26., про що зазначено в Акті про порушення №001506 від 05.04.2018 року, не доведено, що саме діями відповідача було пошкоджено засіб обліку електроенергії, не доведено які саме неправомірні дії вчинив відповідач, та не встановлено який причинно-наслідковий зв`язок існує між вказаними діями із заподіяними збитками. 9 грудня 2020 року від АТ «Чернігівобленерго» надійшла заява про зменшення позовних вимог, в якій просять стягнути з [PERSON] 14\~842 грн збитків згідно акту про порушення від 5.04.2018 року за № 001506 та судовій збір в розмірі 2\~102 грн. У судовому засіданні представник позивача позов підтримала та просила його задовольнити. Відповідач та його представник у судовому засіданні позов не визнали та просили відмовити у його задоволенні. При цьому,\~відповідач пояснив,\~що,\~виявивши некоректність\~роботи лічильника,\~орендар належної\~йому будівлі\~повідомив позивача,\~після чого\~приїхали працівники\~РЕСу та\~зняли лічильник\~на експертизу.\~Експертиза була\~проведена через\~рік,\~під час\~якої він\~був присутній.\~Експерт не\~виявив жожних\~пошкоджень,\~а лише\~констатував непригодність\~для експлуатації\~лічильника.\~Про засідання\~комісії з\~розгляду акту\~від 5\~квітня 2018\~року він\~не знав\~і на\~засіданні присутнім\~не був.\~Вважає,\~що позивач\~безпідставно просить\~стягнути з\~нього збитки,\~оскільки він\~ніяких дій\~по виведенню\~лічильника з\~ладу не\~вчиняв,\~навпаки,\~позивача було\~повідомлено про\~виявлену поломку. Заслухавши доводи представника позивача, відповідача та його представника, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до ч.3 ст.58 ЗУ "Про ринок електричної енергії" споживач зобов`язаний, зокрема: сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Судом встановлено, що згідно з актом № 039785 від 11.10.2016 року у належній відповідачу будівлі в с.Киселівка ЗТП4 відбулася заміна розрахункового засобу обліку та встановлено лічильник НІК 2303 АРК1. (а.с.46) 30.12.2016 між ПАТ «Чернігівобленерго» та [PERSON] був укладений договір про постачання електричної енергії. (а.с. 20-30) П. 4.2.3. вказаного договору передбачено, що споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року N 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 4 липня 2006 року за N 782/12656, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою. В акті про порушення № 001506 від 05.04.2018 зазначено, що комісією було виявлено, що електролічильник вийшов з ладу по не зрозумілій причині (жидкокристалічний дісплей не відображає інформацію). (а.с. 37) У акті також зазначено, що фазування приладу обліку на момент складання акту вірне. Згідно з актом № 1694 від 29.05.2019 року була проведена експертиза знятого приладу та встановлено за наслідками експертизи, що метрологічні характеристики зняти не можливо, при подачі струму та напруги лічильник не запускається, спожита електроенергія не враховується, лічильник не відкривається через проклеювання корпусу. Лічильник визнано не придатним для подальшої експлуатації. (а.с. 39) При цьому оглядом приладу (корпусу, оглядового скла, пломбувальних гвинтів тощо) експертом не встановлено наявність механічних пошкоджень лічильника. Відповідно до копії протоколу № 1377 від 19.06.2019 рішенням комісії апарату управління АТ «Чернігівобленерго» було розглянуто акт про порушення, складений 05.04.2018 року. Вирішено провести розрахунок недорахованої електроенергії по акту відповідно до вимог розділу 13 пункту 6.12 ККОЕЕ. (а.с.40) При цьому, засідання комісії відбулося у відсутності споживача. Доказів того, що споживач був повідомлений про засідання комісії позивач не надав. ПАТ «Чернігівобленерго» складено розрахунок вартості безобліково спожитої електричної енергії за актом № 001506 від 05.04.2018 та виставлено рахунок на суму 14 842 грн. (а.с.41-44). Відповідно до частин першої, четвертої статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Згідно з положенням частини другої статті 27 зазначеного Закону, правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема, є: пошкодження приладів обліку. На даний час взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачем, а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (надалі ПРРЕЕ). Відповідно до п. 5.5.5. ПРРЕЕ споживачі зобов`язані не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. На час виникнення спірних правовідносин мали дію Правила користування електричною енергією для населення, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357 (далі ПКЕЕН). Відповідно до пункту 3 ПКЕЕН споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між побутовим споживачем і електропостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією (додаток 1) і укладається на три роки. Згідно з положеннями пунктів 10 та 11 ПКЕЕН прилади обліку встановлюються відповідно до вимог правил улаштування електроустановок. Прилад обліку повинен мати пломбу з відбитком повірочного клейма територіального органу Держспоживстандарту та пломбу з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника. У разі встановлення приладу обліку в квартирі (будинку) або іншому об`єкті споживача енергопостачальник складає акт про збереження пломб у двох примірниках, один з яких залишається у споживача. Відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі, на інших об`єктах споживача, та пломб на них несе споживач. Відповідно до пункту 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема, за пошкодження приладів обліку. У пункті 53 ПКЕЕН встановлено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем Правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. У разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку. Пунктом 15 ПКЕЕН встановлено, що пошкоджені прилади обліку, а також прилади обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту. Експертиза приладу обліку, який належить споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності споживача. За результатами експертизи складається акт. Порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією врегульовано Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 562. Згідно з положеннями пункту 1.2 Методики, ця Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку. У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками (енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем) обліку Методика не застосовується. Тобто пунктом 1.2 Методики передбачено дві умови, за наявності яких вона не застосовуються - своєчасне письмове повідомлення та відсутність явних знак втручання в роботу приладів (систем) обліку. Згідно пункту\~3.1.\~ця Методика\~ застосовується\~ на\~ підставі\~ акта\~ про\~порушення,\~складеного з\~урахуванням вимог\~ПКЕЕН,\~та в\~разі виявлення\~таких порушень\~ПКЕЕН,\~зокрема: пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб звідбитками тавр про повірку приладів обліку, пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів). Також цим пунктом визначено, що факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою. Як зазначалося вище, актом експертизи № 1694 від 29.05.2019 року експертом не встановлено наявність жодних пошкоджень лічильника. Отже, факту винного втручання відповідача в роботу лічильника з метою безоблікового використання електроенергії позивачем не доведено, відповідач про засідання комісії апарату управління АТ «Чернігівобленерго» з розгляду акту від 05.04.2018 року повідомлений не був. Згідно ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З огляду на викладене вище, позовні вимоги АТ «Чернігівобленерго» є безґрунтовними і задоволенню не підлягають. Відповідно до ст.137, 141 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі відмови в позові покладаються на позивача. Відповідач поніс віитрати на правничу допомогу у справі в розмірі 3 500 грн, що підтверджується відповідними документами. (а.с. 89-93) За таких обставин, з Акціонерного товариства «Чернігівобленерго» на користь [PERSON] підлягає стягненню 3 500 грн витрат на правничу допомогу.

Outcome: approved