Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-30 00:00:00

16 липня 2020 року заступник керівника Лозівської місцевої прокуратури Харківської област Нестєров Д.І., в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] та [PERSON] , про відшкодування матеріальних збитків завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що вироком Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 12 травня 2020 року, [PERSON] та [PERSON] визнано винними у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 246 КК України. Останнім призначено покарання у вигляді трьох років позбавлення волі кожному. На підставі ст.75 КК України [PERSON] та [PERSON] звільнено від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком тривалістю 1 (один) рік. Суд визнав винними відповідачів у незаконній порубці дерев у захисних лісових насадженнях, вчиненій за попередньою змовою групою осіб, що заподіяла істотну шкоду державі на загальну суму 19 677 грн. 60 коп., що розрахована Державною екологічною інспекцією у Харківській області, відповідно до Додатку №1 Постанови Кабінету Міністрів України №665 від 23 липня 2008 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу». На даний час шкода, заподіяна державі внаслідок вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України, відповідачами добровільно не відшкодована, а тому Лозівською місцевою прокуратурою Харківської області пред`явлено позов про солідарне стягнення з відповідачів шкоди в сумі 19 677 грн. 60 коп. в примусовому порядку. Ухвалою суду від 20 липня 2020 року відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін, у якій роз`яснено відповідачам право подати заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та відзив на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. В судовому засіданні прокурор Абраменко Г.В. позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просить їх задовольнити. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судовому позовні вимоги визнали повністю, але пояснили, що на даний час не мають можливості сплатити таку суму коштів. Заслухавши прокурора та відповідачів, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до наступного висновку. Відповідно до ч.4 ст. 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Відповідно до п.2 ч.1 ст.2 Закону України «Про прокуратуру», на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених законом. Статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Як вбачається із тексту позовної заяви, на виконання вимог ч.4 ст. 56 ЦПК України прокурор, який звернувся до суду в інтересах держави, обґрунтував, у чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, послався на визначені законом підстави для звернення до суду прокурора. Відповідно до ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Як передбачено ч.1 ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст.13 ЦПК України (диспозитивність цивільного судочинства), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Відповідно до ст.13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Відповідно до вимог ст. 16 Конституції України забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України, подолання наслідків на Чорнобильської катастрофи планетарного масштабу, збереження генофонду Українського народу є обов`язком держави. Відповідно до вимог ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», частина грошових стягнень за порушення норм і правил охорони навколишнього природного середовища та шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища спрямовується до спеціально створених фондів охорони навколишнього природного середовища у відповідних місцевих бюджетах за місцем заподіяння екологічної шкоди. Як передбачено ст.ст. 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ст.107 Лісового кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. З матеріалів справи вбачається, що вироком Ізюмського міськрайонного суду у Харківській області від 12 травня 2020 року [PERSON] та [PERSON] визнано винними у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 246 КК України. Останнім призначено покарання у вигляді трьох років позбавлення волі кожному. На підставі ст.75 КК України звільнено від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком тривалістю 1 (один) рік. Згідно вироку суду 17 вересня 2019 року [PERSON] , за попередньою змовою із [PERSON] , реалізуючи свій злочинний умисел, приїхали на власному автомобілі УАЗ 3303, д.н. [NUMBER] , до захисного лісового насадження лінійного типу, що належить до лісового фонду України, яке розташоване неподалік від с. Федорівка Барвінківського району Харківської області вздовж земельної ділянки з кадастровим номером 6320480500:08:000:0100, після чого, діючи всупереч закону, без спеціального дозволу на використання лісових ресурсів - лісорубного квитка або лісового квитка, тобто не маючи права здійснювати порубку дерев державної форми власності, незаконно, умисно, за попередньою змовою в групі осіб, розуміючи протиправність своїх дій та настання суспільно - небезпечних наслідків, заздалегідь заготовленим та прилаштованим майном, яке було необхідне для здійснення зрубу стовбурів дерев та їх розпилу: дві бензопили із надписом шинах, на одній «GRUNHELM», на другій «YATO», здійснили незаконну порубку сироростучих (живих) дерев породи «акація» в кількості 6 (шести) штук. А саме відділивши стовбури дерев коріння:1 шт. діаметром стовбура 22 см.; 2 шт. діаметром стовбура 23 см; 1 шт. діаметром стовбура 24 см.; 1 шт. діаметром стовбура 28 см.; 1 шт. діаметром стовбура 34 см. У подальшому [PERSON] за попередньою змовою із [PERSON] зазначені спиляні дерева за допомогою бензопили подрібнили на частини та загрузили до автомобіля марки «УАЗ-3303», реєстраційний номер [NUMBER] . Своїми протиправними діями [PERSON] за попередньою змовою із [PERSON] спричинили державі істотну шкоду у розмірі 19 677 грн. 60 коп. Як передбачено ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, який набрав законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Враховуючи, що відповідачами не відшкодовано шкоду, заподіяну внаслідок незаконної порубки лісу, встановлену вироком Ізюмського міськрайонного суду у Харківській області від 12 травня 2020 року, позов визнано\~повністю відповідачами, а тому суд дійшов до переконання, що вимоги заступника керівника Лозівської місцевої прокуратури Харківської області Нестерова Д.І., в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Харківській області є обґрунтованими, в зв`язку з чим позов слід задовольнити повністю, стягнувши з [PERSON] солідарно з [PERSON] на користь держави заподіяну шкоду в розмірі 19\~677,60 грн. За правилами ст. 141 ЦПК України суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів судові витрати на користь держави.

Outcome: approved