Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-30 00:00:00

14 березня 2017 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Кальченківської сільської ради Білопільського району Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що 12 листопада 2009 року помер його батько [PERSON], після смерті якого залишилася спадщина у вигляді земельної ділянки площею 3,835 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Кальченківської сільської ради та належала померлому на підставі державного акту на право приватної власності на землю. Батько за життя заповіту не складав, на день смерті був зареєстрований один, інших спадкоємців першої черги, окрім нього, у померлого немає. На даний час [PERSON] має намір прийняти спадщину, що залишилась після смерті батька, але при зверненні до нотаріуса було встановлено, що ним пропущений шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини. Причиною пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини позивач зазначив складні сімейні обставини та скрутне матеріальне становище. Посилаючись на викладене, [PERSON] просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини тривалістю в два місяці. У судове засідання позивач [PERSON] та його представник [PERSON] не з'явилися, останній направив суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги просить задовольнити. Представник відповідача Кальченківської сільської ради Білопільського району Сумської області в судове засідання не зявився, сільський голова [PERSON] направив суду заяву про розгляд справи без участі їх представника, з позовом згодні. Третя особа приватний нотаріус Білопільського районного нотаріального округу [PERSON] в судове засідання не зявилася, направила суду заяву про розгляд справи без її участі, проти позову не заперечує. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін за наявними в справі доказами. Дослідивши матеріали справи, повно, всебічно та обєктивно дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що батьком позивача [PERSON] був [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження позивача (а. с. 7). 12 листопада 2009 року [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про його смерть (а. с. 4). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все належне йому майно. Відповідно до листа відділу Дергеокадастру в Білопільському районі від 28 лютого 2017 року на імя [PERSON] 17 грудня 1999 року на підставі рішення 12 сесії 23 скликання Кальченківської сільської ради від 07 грудня 1999 року було видано державний акт серії І-СМ №014117 на право приватної власності на земельну ділянку площею 3,835 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Кальченківської сільської ради (а. с. 5) З довідки Кальченківської сільської ради Білопільського району від 27 лютого 2017 року вбачається, що [PERSON] до дня своєї смерті 12 листопада 2009 року був зареєстрований за адресою: [INFO]. Заповіт від імені померлого виконкомом Кальченківської сільської ради не посвідчувався (а. с. 6). Згідно зі ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. На даний час [PERSON] має намір прийняти спадщину, що залишилася після смерті батька [PERSON], однак внаслідок пропуску шестимісячного строку для звернення із заявою про прийняття спадщини він зробити цього не може. Частиною 3 статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. З листа приватного нотаріуса Білопільського районного нотаріального округу [PERSON] від 24 березня 2017 року №104/01-16 вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON], який помер 12 листопада 2009 року, не заводилась (а. с. 18). Позивач на час відкриття спадщини мав скрутне матеріальне становище, у зв'язку з чим не міг своєчасно подати заяву нотаріусу, яка є платною, тому ним був пропущений шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті батька. Суд вважає причини пропуску шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачем поважними, а тому йому необхідно визначити додатковий строк тривалістю в два місяці з дня набрання чинності рішенням суду. При цьому суд враховує і те, що відповідач повністю визнав позов. На підставі викладеного,

Outcome: approved