Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-27 00:00:00

[PERSON] , в інтересах якої діє адвокат Остапенко О.П., звернулась з позовом до [PERSON] , третя особа Чутівський районний відділ державної виконавчої служби Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) (далі - Чутівський РВДВС), про зняття арешту з майна, у якому просить зняти арешт з будинку, який знаходиться за адресою [ADDRESS] (далі - домоволодіння), та свій позов обґрунтовує тим, що вона з 19.01.1996 є власником вказаного домоволодіння. У 2018 р. вирішила продати домоволодіння, але з`ясувалось, що 25.11.2004 Чутівською державною нотаріальною конторою (далі - Чутівська ДНК), відповідно до постанови Чутівського відділу державної виконавчої служби Чутівського районного управління юстиції Полтавської області (далі - Чутівський ВДВС) від 25.11.2004, накладений арешт на домоволодіння та зазначено, що власником цього домоволодіння є [PERSON] , колишній чоловік позивача. Вважає, що арешт на домоволодіння накладений безпідставно, т.я. власником домоволодіння є лише вона, а не [PERSON] , і цим порушується її право власності на домоволодіння шляхом обмеження у його здійсненні. Відповідач відзив на позовну заяву не надав. Третя особа пояснення щодо позову не надала. Позивач про дату, час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, але в судове засідання не з`явився. Представник позивача надав клопотання, в якому просив справу розглянути без його та [PERSON] участі, позовні вимоги підтримав і просив їх задовольнити. Відповідач про дату, час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, але в судове засідання не з`явився, надав клопотання, в якому не заперечував проти задоволення позовних вимог і судовий розгляд просив провести без його участі. Представник відповідача не заперечував проти задоволення позовних вимог та просив судовий розгляд справи провести у відсутності його та [PERSON] . Третя особа про дату, час та місце розгляду справи була належним чином повідомлена, але в судове засідання представник не з`явився, надав заяву про розгляд справи без участі їх представника. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, з`ясувавши позицію сторін, приходить до висновку, що визнання відповідачем та його представником позову є безумовним, не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому приймає визнання відповідачем та його представником позову та приходить до висновку про ухвалення рішення про задоволення позову. Судом встановлено, що [PERSON] , згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 11.01.2020, на підставі договору купівлі-продажу від 09.01.1996, є одноособовим власником будинку, який знаходиться по [ADDRESS] . Згідно свідоцтва про розірвання шлюбу [NUMBER] , виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Чутівського районного управління юстиції Полтавської області 23.07.2004, шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірваний 03.06.2002. Постановою серія АА № 889402 від 25.11.2004 про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження державний виконавець Чутівського ВДВС, на виконання ухвали Чутівського районного суду Полтавської області № 2-215 від 09.11.2004, був накладений арешт на домоволодіння, яке розташоване по [ADDRESS] , в якій зазначено, що [PERSON] є власником цього домоволодіння. На виконання постанови Чутівського ВДВС АА № 889402 від 25.11.2004 Чутівською ДНК 25.11.2004 за реєстраційним номером 1498272 був накладений арешт на домоволодіння та зазначено, що власником цього домоволодіння є [PERSON] . Доказів того, що [PERSON] є власником або співвласником спірного домоволодіння, суду не надано. Позивач має намір продати належне їй домоволодіння, але укласти договір-продажу цього домоволодіння не може у зв`язку з накладенням на нього обтяження - його арешту. Положенням ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Разом з тим, ст. 16 ЦК України визначає способи захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, серед яких відсутній такий спосіб захисту, як скасування постановлених державним виконавцем в рамках виконавчого провадження постанов. Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. У ст. ст. 317 ЦК України визначено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Згідно ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Стаття 391 ЦК України визначає, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна. Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому п. 10 ч. 1 ст. 34 цього Закону. Виходячи з викладеного, на час звернення до суду з даним позовом за наявності арешту (обтяження), накладеного на майно, порушується право позивача, внаслідок чого він позбавлений змоги скористатись своїм правом на розпоряджатися своїм майном на власний розсуд. Підстав для продовження обтяження на майно та суд не вбачає, а тому право позивача підлягає судовому захисту у заявлений ним спосіб шляхом зняття арешту з будинку. За таких обставин, позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved