Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-21 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] з вимгами: зменшити розмір аліментів, визначених рішенням Зміївського районного суду Харківської області від 04.10.2018 у справі 621/1923/18 з 1/4 частини доходу до 1/6 частини, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання рішенням законної сили і до повноліття дитини. В обґрунтування позовної заяви [PERSON] зазначив, що з 2002 року перебував у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , який у подальшому було розірвано. Від шлюбу мають неповнолітню доньку [PERSON] , [INFO] . Рішенням Зміївського районного суду Харківської області від 16.04.2007 стягнуто аліменти на користь [PERSON] на утримання доньки [PERSON]. 16.04.2010 між ним та [PERSON] зареєстровано шлюб, який в подальшому розірвано за рішенням Зміївського районного суду Харківської області від 28.04.2015 року. Під час шлюбу народилася донька [PERSON] , [INFO] , рішенням Зміївського районного суду Харківської області від 04.10.2018 по справі №621/1923/18 було збільшено розмір аліментів, визначених рішенням Зміївського районного суду Харківської області від 12.05.2015 та стягнуто на користь [PERSON] аліменти на утримання дочки [PERSON] , [INFO] , з розміру в твердій грошовій сумі 650 (шістсот п`ятдесят) грн., що підлягає індексації відповідно до закону, щомісячно, починаючи з 04.03.2015 року до досягнення дитиною повноліття до 1/4 частки зі всіх видів заробітку (доходу), але не менше, ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання чинності рішення по вказаній справі і до повноліття дитини. На час ухвалення рішення він мав певний дохід, розмір якого інколи (якщо не казати одноразово) співпадав з середнім заробітком по Зміївському району, але з листопада 2019 року періодичні заробітки припинилися. 23.04.2019 було здійснено реєстрацію підприємницької діяльності. Однак, крім обов`язку утримувати доньку [PERSON] , на його утриманні знаходиться донька від першого шлюбу [PERSON] , [INFO] . У зв`язку з чим, вважає, що є підстави для зменшення розміру аліментів. Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 20.06.2019 відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Визначено відповідачу п`ятнадятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Копія ухвали про відкриття провадження відповідачем [PERSON] отримана під розпис 02.07.2019 (а.с. 27) У судове засідання, призначене на 14 год 00 хв 30.07.2019, учасники справи не з`явилися. 30.07.2019 до канцелярії суду надійшла заява від адвоката Оберкович Г.В., якою повідомила суду про укладення договору про надання правової допомоги між нею та [PERSON] від 29.07.2019 та просила відкласти розгляд справи, надати можливість ознайомитися з матеріалами справи та підготувати відзив на позовну заяву (а.с. 30-32) Позивач [PERSON] заявою від 30.07.2019 проти відкладення розгляду справи за клопотанням представника відповідача адвоката Оберкович Г.В. не заперечував (а.с. 34) У судове засідання, призначене на 09 год 00 хв 22.08.2019, учасники справи не з`явилися. Від позивача [PERSON] надійшла заява, в якій на задоволенні позову наполягав, просив провести розгляд справи за його відсутністю, без фіксування судового процесу технічними засобами. Від позивача [PERSON] та її представника Оберкович Г.В. будь-яких заяв до суду не надходило. Відзив на позов суду не надали. Про причини неявки суд не сповістили. За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому, відповідно до частини третьої названої статті Кодексу якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки у судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. За положенням ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Згідно з ч. 6 ст. 279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи. У відповідністю до ч. 7 ст. 279 ЦПК України, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву,а позивач-разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву. З огляду на це та, враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині п`ятій статті 279 ЦПК України, відповідно до якої, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою представника позивача, наданою ним у письмовій заяві про розгляд справи без його участі, вважає за можливе розглянути справу за відсутності належно повідомленого про судове засідання відповідача. Суд, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, дійшов наступного: Статтею 51 Конституції України гарантовано, а статтею 180 СК України передбачено, що батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. У статті 8 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, згідно з законами України. Відповідно до частин першої та другої статті 27 Конвенції про права дитини держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними, за рішенням суду відповідно до статті 181 СК України. Згідно зі статтею 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення. У пункті 17 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» судам роз`яснено, що вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен ураховувати: стан здоров`я, матеріальне становище дитини і платника аліментів; наявність в останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, повнолітніх дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж зазначений у частині другій статті 182 СК України. Відповідно до частини першої статті 192 СК України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. У пункту 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» судам роз`яснено, що розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. Судом встановлено, що згідно копії свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Зміївського районного управління юстиції Харківської області, шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано, про що зроблено відповідний актовий запис за № 235 від 07.11.2008 (а.с. 13) Від даного шлюбу [PERSON] та [PERSON] мають дочку [PERSON] , [INFO] (а.с. 12) Рішенням Зміївського районного суду Харківської області від 16.04.2007 з [PERSON] стягнуто аліменти на користь [PERSON] на утримання дочки [PERSON] , [INFO] , у твердій грошовій сумі у розмірі 200 (двісті) грн щомісячно, починаючи з 30.03.2007 і до її повноліття (а.с. 14) Рішенням Зміївського районного суду Харківської області від 28.04.2015 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано (а.с. 10) Рішенням Зміївського районного суду Харківської області від 04.10.2018 збільшено розмір аліментів, визначених рішенням Зміївського районного суду Харківської області від 12.05.2015 року, стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання дочки [PERSON] , [INFO] в твердій грошовій сумі в розмірі 650 (шістсот п`ятдесят) грн., що підлягає індексації відповідно до закону, щомісячно, починаючи з 04.03.2015 року до досягнення дитиною повноліття до 1/4 частини зі всіх видів заробітку (доходу), але не менше, ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання чинності рішення по даній справі і до повноліття дитини (а.с. 7-9) Згідно повідомлення державного реєстратора юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців Дроздової Т.І. від 17.07.2014, відповідно до Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців" до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних олсіб - підприємців 17.04.2014 внесено запис № 24580060003030475 про проведення державної реєстрації припинення підприємницької діяльності ФО-П [PERSON] (а.с.15) З копії трудової книжки серії [NUMBER] вбачається, що [PERSON] 21.09.2000 припинено виплату допомоги по безробіттю (а.с. 16-18) Відповідно до копії довідки про доходи від 22.05.2019 за № 1, ФО-П [PERSON] отримав дохід за травень 2019 року у розмірі 2505,00 грн (а.с. 19) Таким чином, з урахуванням зібраних у справі доказів, суд вважає за можливе зменшити розмір аліментів, визначених рішенням Зміївського районного суду Харківської області від 04.10.2018 з 1/4 частки доходу [PERSON] до 1/6 частки, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Доказів, у відповідності до вимог ст. 81 ЦПК України, що її донька перебуває у більш невигідному становищі, ніж інша дитина позивача, відповідачем [PERSON] не надано. На підставі викладеного, з урахуванням встановлених фактичних обставин справи, наданих доказів сторонами та виходячи з закріплених ч. 9 ст. 7 СК України принципів справедливості, добросовісності та розумності, відповідності моральним засадам суспільства, розмір стягуваних аліментів підлягає зміні, а відтак позов в частині зменшення розміру аліментів підлягає задоволенню. У разі зміни розміру аліментів, у новому розмірі аліменти стягуються з дня набрання рішенням законної сили.

Outcome: approved