Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-29 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із зазначеним позовом, в якому, після зменшення позовних вимог, просить визнати недійсною довідку-рахунок від 26.12.2013 серія ВІА №180255, видану Товариством з обмеженою відповідальністю «Агентство незалежних експертиз» на ім`я [PERSON] , на підтвердження продажу останньому за 50000 грн. автотранспортного засобу марки «Sevrolet», моделі «Aveo SF48Y», 2008 року випуску, чорного кольору, номер кузова [NUMBER] , свідоцтво про реєстрацію (технічний паспорт) [NUMBER] . Просив стягнути солідарно з Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Агентство незалежних експертиз», код ЄДРПОУ: 33382321 на свою користь збитки в розмірі 60000 грн, а також моральну шкоду в розмірі 25000 грн. Позовні вимоги обґрунтував наступними обставинами. 26 грудня 2013 року [PERSON] за результатами торгів, проведених ПАО КБ «ПриватБанк», було придбано автомобіль марки «Shevrolet», моделі «Aveo SF48Y», 2008 року випуску, чорного кольору, номер кузова [NUMBER] . Продаж було оформлено за допомогою комісійної торгівлі на підставі довідки-рахунку від 26.12.2013 серія ВІА №180255. Згідно з довідкою-рахунком від 26.12.2013 продавцем виступила торговельна організація Товариство з обмеженою відповідальністю «АНЕ». Оплату за оформлення довідки-рахунку здійснював ПАТ КБ «ПриватБанк». При цьому за проданий автомобіль позивач перерахував на рахунок ПАТ КБ «ПриватБанк» 24.12.2013 суму в розмірі 50000 грн. Згідно з\~переданим позивачу\~при оформленні\~купівлі-продажу\~свідоцтвом про\~реєстрацію транспортного\~засобу,\~виданим ГУ\~МВСУ в\~Харківській області,\~номер свідоцтва:\~АХС 087718,\~власником зазначеного\~транспортного засобу,\~який має\~реєстраційний № [NUMBER] , є [PERSON] . Для реєстрації автомобіля в органах ДАЇ Харківським головним регіональним управлінням ПАТ КБ «ПриватБанк» було видано листа від 26.12.2013 про відсутність заборгованості перед банком за вищеозначеним автомобілем. Копія листа додається. Але коли позивач вирішив зареєструвати за собою в органах ДАЇ придбаний автомобіль, дізнався, що відповідно до відомостей Державного реєстру обтяжень рухомого майна, на автомобіль марки «Sevrolet», моделі «Aveo SF48Y», реєстраційний номерний знак [NUMBER] накладено арешт. Позивач вважає, що на проведення торгів банком, а також на момент продажу автомобіля 26.12.2013 жоден з відповідачів не мав права проводити його відчуження у зв`язку з наявністю арешту, зареєстрованого Державному реєстрі обтяжень рухомого майна. Даний факт був прихований обома відповідачами на час сплати 50000 грн за автомобіль 24.12.2013 і на час купівлі-продажу транспортного засобу 26.12.2013 за довідкою-рахунком. Позивач вважає, що договір-купівлі-продажу автомобіля, оформленого довідкою-рахунком від 26.12.2013, був укладений ним під впливом обману з боку обох відповідачів, які приховали від нього факт наявності зареєстрованого арешту відносно цього автомобіля. У зв`язку з цим вважає, що правочин, оформлений зазначеною вище довідкою-рахунком від 26.12.2013, має бути визнаний недійсним у зв`язку з обманом з боку відповідачів. Позивач вважає, що у зв`язку із застосованим до нього обманом відповідачі повинні відшкодувати йому збитки у подвійному розмірі та моральну шкоду відповідно до положень ст. 230 ЦК України. При цьому позивачем пред`явлено позовні вимоги щодо частини матеріальної та моральної шкоди. Позивач та його представник, представники обох відповідачів в судове засідання не з`явились, про день та час розгляду справи повідомлялись належним чином, про причини своєї неявки суду не повідомили. Від представника позивача надійшла заява, згідно з якою він просить розглянути справу за його відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримує, проти винесення заочного рішення не заперечує. За таких умов суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін із винесенням заочного рішення. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі виходячи з наступного. 24.12.2013 [PERSON] на рахунок АТ КБ «ПриватБанк» було сплачено 50000 грн із зазначенням виду платежу: за купівлю конфіскату авто/нерухомість. На підставі довідки-рахунку від 26.12.2013 серія ВІА №180255, оформленою ТОВ «Агентство незалежних експертиз», [PERSON] за 50000 грн придбав автомобіль марки «Shevrolet», моделі «Aveo SF48Y», 2008 року випуску, чорного кольору, номер кузова [NUMBER] , свідоцтво про реєстрацію № [NUMBER] . Суд звертає увагу на те, що сума сплачена позивачем за квитанцією від 24.12.2013 повністю відповідає сумі, зазначеній в довідці-рахунку від 26.12.2013. Згідно зі свідоцтвом №АХС [NUMBER] про реєстрацію транспортного засобу, автомобіль марки «Shevrolet», моделі «Aveo SF48Y», 2008 року випуску, чорного кольору, номер кузова [NUMBER] , реєстраційний № [NUMBER] , зареєстрований за [PERSON] . 26.12.2013 керівником бізнесу «Споживчого кредитування» Харківського ГРУ ПАО КБ «ПриватБанк» [PERSON] було складено листа на ім`я начальника УДАІ МВС України в Київській області, вихідний №287, в якому містилось прохання зареєструвати в органах ДАІ України автомобіль марки «Shevrolet», моделі «Aveo SF48Y», 2008 року випуску, чорного кольору, номер кузова [NUMBER] , на ім`я [PERSON] , який не має заборгованості на цей автомобіль перед ПАО КБ «ПриватБанк». При цьому суд наголошує, що для з`ясування більш повно правовідносин між сторонами на ім`я обох відповідачів було направлено ухвалу від 11.02.2019 про витребування додаткових доказів про те, на підставі яких документів 26.12.2013 було здійснено продаж зазначеного вище автомобіля та за яку суму. Строк для виконання ухвали було встановлено до 15.04.2019. Керівники ТОВ «Агенство незалежних експертиз» та АТ КБ «ПриватБанк» було попереджені про кримінальну відповідальність за невиконання ухвали суду. Однак, в порушення покладених на них відповідно до ухвали суду, а також частинами 6 і 7 ст. 84 ЦПК України обов`язків, жоден з відповідачів не надав відповідних доказів та не повідомив про неможливість їх надання. Не дивлячись на невиконання з боку ТОВ «Агенство незалежних експертиз» та АТ КБ «ПриватБанк» обов`язків з надання витребуваних доказів, суд вважає, що доказами, що містяться в матеріалах справи підтверджено факт придбання позивачем зазначеного вище автомобіля за довідкою-рахунком, оформленою ТОВ «Агенство незалежних експертиз», а також факт розрахунку за придбаний транспортний засіб із АТ КБ «ПриватБанк» в сумі 50000 грн. Станом на 26.12.2013, тобто на час оформлення спірної довідки-рахунку, у п.8 Постанови КМУ №1388 від 07.09.1998 «Про затвердження Порядку державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів» довідка-рахунок знаходилась в переліку документів, які давали право на реєстрацію в органах ДАЇ транспортного засобу за його власником. З копії витягу з Державного реєстру обтяжень рухомого майна від 03.01.2014 вбачається, що за предметом обтяження: транспортний засіб KL1SF48YE8B133558, реєстраційний № [NUMBER] , було зареєстровано три обтяження: - 12.02.2008 на користь ВАТ «Банк «Фінанси та Кредит» за договором застави від 08.02.2018 на суму 50000 грн; - постановою державного виконавця Орджонікідзевського ВДВС ХМУЮ в Харківській області від 15.08.2013, зареєстрованою в реєстрі 15.08.2013, накладено арешт на автомобіль Shevrolet Aveo, реєстраційний № [NUMBER] ; - 08.10.2013 зареєстровано обтяження на користь ПАТ «Акцент-Банк» у вигляді застави транспортного засобу: Shevrolet Aveo, номер об`єкту [NUMBER] , реєстраційний № [NUMBER] , на суму 18879,76 доларів США. В наступному, постановою державного виконавця Орджонікідзевського ВДВС м. Харків ХМУЮ в Харківській області від 21.05.2014 зазначений вище автомобіль було оголошено у розшук в рамках виконавчого провадження про стягнення з [PERSON] боргу на користь ПАТ «Універсал Банк», а постановою заступника начальника Орджонікідзевського ВДВС м. Харків ГТУЮ в Харківській області від 01.09.2016 накладено арешт на зазначений автомобіль в рамках виконавчого провадження по стягненню з [PERSON] боргу на користь ПАТ «Банк «Фінанси та Кредит». Викладені обставини підтверджуються постановою Апеляційного суду Харківської області від 27.04.2018 по справі №644/10375/16-ц, якою було залишено без змін заочне рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 22.11.2017 про відмову у задоволенні позовних вимог [PERSON] про визнання права власності на автомобіль Shevrolet Aveo, реєстраційний № [NUMBER] . Таким чином, знайшов своє підтвердження той факт, що на час перерахування 24.12.2013 позивачем на користь АТ КБ «ПриватБанк» 50000 грн за проданий автомобіль і оформлення 26.12.2013 довідки рахунку, а ні АТ КБ «ПриватБанк» не мав права передавати на реалізацію, а ні ТОВ «Агентство незалежних експертиз не мало право приймати на реалізацію автомобіль. Відповідно до п. 44 Порядку державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів, затвердженого Постановою КМУ 07.09.1998 №1388, що діяла на час виникнення спірних правовідносин, у разі коли транспортний засіб знімається з обліку у зв`язку з його відчуженням, у свідоцтві про реєстрацію (технічному паспорті) або на копії реєстраційної картки, що додається до свідоцтва про реєстрацію на пластиковій основі, робиться запис: "Транспортний засіб знято з обліку для реалізації". Згідно з п. 41 Порядку державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку автомобілів №1388, в редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин, було заборонено зняття з обліку та/або перереєстрація на нового власника транспортних засобів, стосовно яких є ухвала суду про накладення арешту або заборону зняття з обліку чи постанова державного виконавця про накладення арешту. У зазначеній вище постанові Апеляційного суду Харківської області від 27.04.2018 по цивільній справі №644/10375/16-ц, обґрунтовуючи відмову у визнанні за [PERSON] права власності на спірний автомобіль, суд апеляційної інстанції зазначив про те, що продаж транспортного засобу, що має ідентифікаційний номер, передбачає відповідне оформлення договору купівлі-продажу цього транспортного засобу, зняття його з обліку, отримання свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу. Враховуючи, що автомобіль не був знятий з обліку в уповноваженому органі МВС та зареєстрований за [PERSON] , суд відмовив у визнанні за [PERSON] права власності на автомобіль. Згідно з п.44 Порядку здійснення оптової та роздрібної торгівлі транспортними засобами та їх складовими частинами, що мають ідентифікаційні номери, затвердженого Постановою КМУ від 11 листопада 2009 року № 1200, в редакції, що діяла, як на час оформлення довідки-рахунку 26.12.2013, на комісію не приймаються транспортні засоби або машини, щодо яких в установленому порядку повідомлено про накладення арешту або заборону зняття їх з обліку. Як встановлено у п. 48 Порядку здійснення оптової та роздрібної торгівлі транспортними засобами та їх складовими частинами, що мають ідентифікаційні номери, комісіонер, зокрема, зобов`язаний ретельно перевірити документи, які пред`являє комітент чи довірена особа. Отже, згідно з нормами вищеназваного нормативного акту, АТ КБ «ПриватБанк» як комітент мав надати комісіонеру в особі ТОВ «Агентство незалежних експертиз» або свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу з відміткою про його зняття з реєстрації на підтвердження перешкод для продажу транспортного засобу, або документ, що мав підтверджувати відсутність арештів та заборон відносно транспортного засобу, що передається на комісію, а комісіонер ТОВ «Агентство незалежних експертиз» мав перевірити наявність цих документів. З боку АТ КБ «ПриватБанк» та ТОВ «Агентство незалежних експертиз» було умисно порушено пряму заборону, встановлену діючим законодавством, а позивач не був повідомлений про обставини, які робили неможливим відчуження автомобіля, що підтверджує той факт, що [PERSON] при розрахунках за автомобіль і оформленні довідки-рахунку відповідачами був умисно введений в оману. У п.54 Порядку здійснення оптової та роздрібної торгівлі транспортними засобами та їх складовими частинами, що мають ідентифікаційні номери, в редакції, що діяла на час оформлення довідки-рахунку 26.12.2013, встановлено, що відповідальність перед покупцем за відповідність транспортних засобів (ідентифікаційних номерів транспортного засобу) та їх складових частин, що мають ідентифікаційні номери, характеристикам та записам, зазначеним у реєстраційних документах, акті технічного стану транспортного засобу або його складової частини, що має ідентифікаційний номер, несе комітент, а в частині виконання пункту 48 цього Порядку - комісіонер та комітент згідно із законом. Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна зі сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину. Якщо у зв`язку із вчиненням недійсного правочину другій стороні або третій особі завдано збитків та моральної шкоди, вони підлягають відшкодуванню винною стороною. За приписами ст. 230 ЦК України, якщо одна зі сторін правочину навмисно ввела другу сторону в оману щодо обставин, які мають істотне значення (частина перша статті 229 ЦК України), такий правочин визнається судом недійсним. Обман має місце, якщо сторона заперечує наявність обставин, які можуть перешкодити вчиненню правочину, або якщо вона замочує їх існування. Сторона, яка застосувала обман, зобов`язана відшкодувати другій стороні збитки у подвійному розмірі та моральну шкоду, що завдані у зв`язку з вчиненням цього правочину. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що довідка рахунок, оформлена 26.12.2013 ТОВ «Агентство незалежних експертиз» має бути визнана недійсною як оформлена під впливом обману. Як встановлено у ч.1 ст. 1190 ЦК України, особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Враховуючи спільність дій відповідачів зі спричинення шкоди, вони мають нести солідарну відповідальність за збитки, завдані позивачеві. Згідно з відомостями Держстату України, розміщеними на офіційному сайті за електронною адресою: http://ukrstat.gov.ua/,\~та зазначеними\~в позовній\~заяві вимогами,\~- індекс споживчих цін за 2014 рік склав 124,9%; за 2015 рік 143,3%, за січень 2016 року - 100,9%, за лютий 2016 року 100,5%, за березень 2016 року - 101,5%, за квітень 2016 року - 105,1%, за травень 2016 року 105,2%, за червень 2016 року 104,9%, за липень 2016 року 104,8%, за серпень 2016 року 104,5%, за вересень 2016 року 106,4%, за жовтень 2016 року 109,4%, за листопад 2016 року 111,4%. Індекс споживчих цін останній зафіксований Держстатом індекс споживчих цін на час подання позовної заяви 26.12.2013. Загальний індекс споживчих цін за період з січня 2014 року по листопад 2016 року склав 303,4%. В результаті росту споживчих цін сума, сплачена позивачем на Користь ПАТ КБ «ПриватБанк» за автомобіль в розмірі 50000 грн, знецінилась і підлягає компенсації відповідно до індексу споживчих цін. Станом на грудень 2016 року з урахуванням індексу споживчих цін розмір спричинених позивачеві збитків складає 151700 грн (50000 грн х 303,4 = 151700 грн). При визнанні недійним договору купівлі-продажу автомобіля, оформленого довідкою рахунком від 26.12.2013, з АТ КБ «ПриватБанк» та ТОВ «Агентство незалежних експертиз» відповідно до ст. 230 ЦК України підлягає стягненню солідарно подвійний розмір збитків, тобто 30400 грн (151700 грн х 2 = 303400). Однак, у зв`язку зі зменшенням позовних вимог позивач на час розгляду справи заявлено вимогу про стягнення лише 60000 грн збитків, яка підлягає задоволенню виходячи з принципу диспозитивності цивільного процесу. Також суд вважає, що позивачеві спільними діями обох відповідачів було спричинено моральну шкоду, яка полягає в порушенні прав [PERSON] на володіння, користування та розпорядження придбаним за довідкою-рахунком від 26.12.2013 автомобілем та необхідністю витрачати додатковий час для захисту своїх порушених прав. Враховуючи викладене, суд визначає моральну шкоду, спричинену позивачеві, в розмірі 25000 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved