Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-24 00:00:00

1.Стислий виклад позиції позивача, відповідача. [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] з вимогою: - встановити факт, а саме, що [PERSON] , яка померла [INFO] являється його матір`ю; - визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері - [PERSON] . Обґрунтовуючи позовні вимоги покликається на те, що [INFO] померла його мати - [PERSON] . На випадок смерті мати залишила заповіт, яким визначила спадкоємцем земельного сертифікату за №281368 та решти земельних ділянок - позивача [PERSON] . Має намір прийняти спадщину за заповітом, однак перешкодою є те, що він в межах встановлених строків прийняття спадщини не звернувся до нотаріальної контори з відповідною заявою. Причиною цього було необізнаність про наявність заповіту. Позивач просить вважати причини пропуску строку прийняття спадщини поважними та визначити додатковий шестимісячний строк достатній для прийняття спадщини. З метою реалізації спадкових прав має намір встановити факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] , прізвище якої в свідоцтві про його народження в графі «мати» зазначено [PERSON] , а в свідоцтві про смерть зазначена як « [PERSON] » являється його матір`ю. В підготовче судове засідання позивач не з`явився. Таким подано заяву про розгляд справи у його відсутності. В підготовче судове засідання відповідачка не з`явилася. Такою скеровано заяву про розгляд справи у її відсутності та визнання позову. 2.Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Судом встановлено, що [INFO] померла мати позивача - прізвище якої в свідоцтві про її смерть зазначено « [PERSON] , що стверджується копією повторного свідоцтва про смерть ( а.с. 9). На випадок смерті спадкодавець [PERSON] залишила заповіт, яким земельний сертифікат за № [NUMBER] та решту земельних ділянок залишила позивачу синові [PERSON] , який не змінювався та не скасовувався, що стверджується копією заповіту та довідкою виданою Тустанською сільською радою №1234 від 23 липня 2020 року (а.с.12, 16). Згідно копії свідоцтва про народження [PERSON] від 10 липня 1993р., у графі відомості про мати зазначено " [PERSON] "(а.с.8). Згідно довідки виданої Тустанською сільською радою №235 від 23 липня 2020 року [PERSON] та [PERSON] є одна і та особа та є матр`ю [PERSON] (а.с.17). Згідно довідки виданої Тустанською сільською радою №169 від 18 червня 2020 року вбачається, що на момент смерті [PERSON] була зареєстрована та проживала разом із чоловіком [PERSON] , який помер [INFO] по [ADDRESS] . (а.с.14). Позивачем шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини пропущено з поважних причин, у зв`язку із необізнаністю про наявність заповіту. 3.Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до частини 4, 5 статті 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Відповідно до статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до іншої особи (спадкоємця). Відповідно до частини 1 статті 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Відповідно до частини 1,3 статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до частини 1 статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частин 1,3 статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З огляду на те, що встановлення факту родинних відносин є необхідним для створення умов здійснення позивачем особистих майнових прав, факт доводиться поданими доказами та пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини слід: - встановити факт, а саме, що [PERSON] , яка померла [INFO] , являється матір`ю [PERSON] [INFO] ; - визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері - [PERSON] .

Outcome: approved