Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-23 00:00:00

14 грудня 2017 року до Рівненського міського суду звернувся заступника керівника Рівненської місцевої прокуратури в інтересах держави, в особі Рівненської міської ради із позовною заявою до [PERSON] про стягнення збитків у формі упущеної вигоди, в якій урахування заяви про зменшення розміру позовних вимоги просить суд стягнути з відповідача упущену вигоду, спричинену не укладенням договору пайової участі у розвитку інженерно-транспортної інфраструктури м.Рівне в сумі 42960, 31 грн. та судові витрати. В обґрунтування позову вказують, що за результатами опрацювання Рівненською місцевою прокуратурою відомостей Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради та Управління ДАБІ у Рівненській області, виявлено ряд завершених об`єктів будівництва на території міста Рівне, які не залучені до пайової участі в розвитку інфраструктури міста. Зокрема, відповідно до листа Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради №01-11/2254 від 30.11.2017 року [PERSON] як замовник будівництва не сплатила пайовий внесок у розмірі 42 960 грн. 31 коп. Так, 30.04.2013 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Рівненській області зареєстровано декларацію РВ 083131200718 про початок виконання будівельних робіт, об`єкт - будівництво індивідуального житлового будинку за адресою [ADDRESS] , замовником якого є [PERSON] . В подальшому Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області (далі - Інспекція) 16.12.2014 зареєстровано декларацію РВ 143143500292 про готовність вказаного вище об`єкта до експлуатації. Вказує, що рішенням Рівненської міської ради за № 2703 від 27.12.2012 затверджено Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Рівного (далі - Порядок), відповідно до п. 1.8 якого, обумовлення Рівненською міською радою або Управлінням містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради у своєму рішенні (щодо відведення земельної ділянки під забудову чи надання містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки) про зобов`язання фінансового характеру щодо пайової участі є офіційним повідомленням замовника будівництва про настання у нього договірних зобов`язань в частині дотримання визначених у рішенні строків укладення договору пайової участі. Зазначають, що Управлінням містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради 15.04.2013 за №01-М/46 [PERSON] видано містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] . Пунктом 13 вказаних містобудівних умов і обмежень передбачено необхідність замовнику укласти договір на оплату коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста до прийняття об`єкта в експлуатацію. Разом з тим, [PERSON] з відповідною заявою до Рівненської міської ради чи до Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради не зверталась та відповідний договір пайової участі не укладала. Враховуючи викладене та той, факт, що у строк, визначений чинним законодавством [PERSON] не виконала зобов`язання та не уклала договір з Рівненською міською радою на оплату коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста та, відповідно, не сплатила 42960 грн. 31 коп. пайової участі у розвитку інфраструктури міста Рівного. Вважають, що ці кошти мають бути стягнення в судовому порядку, у зв`язку з цим звертаються до суду з даним позовом. В судовому засіданні прокурор позовну заяву підтримала та просила суд стягнути з відповідача кошти в урахуванням заяви про зменшення позовних вимог. Рівненська міська рада в судове засідання не з`явились, подали до суду заяву про розгляд справи у їхню відсутність, в якій вказали, що заявлені позовні вимоги підтримують. Представника відповідача в судовому засіданні заперечувала проти позовних вимог з підстав викладених у письмових поясненнях, просила суд відмовити в задоволені позову повністю. Заслухавши пояснення учасників процесу, допитавши свідка, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що відповідно до листа Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради №01-11/2254 від 30.11.2017 року [PERSON] як замовник будівництва не сплатила пайовий внесок у розмірі 42960 грн. 31 коп. 30.04.2013 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Рівненській області зареєстровано декларацію РВ 083131200718 про початок виконання будівельних робіт, об`єкт - будівництво індивідуального житлового будинку за адресою [ADDRESS] , замовником якого є [PERSON] . В подальшому Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області 16.12.2014 року зареєстровано декларацію РВ 143143500292 про готовність вказаного вище об`єкта до експлуатації. Управлінням містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради 15.04.2013 року за №01-М/46 [PERSON] видано містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] . Пунктом 13 вказаних містобудівних умов і обмежень передбачено необхідність замовнику укласти договір на оплату коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста до прийняття об`єкта в експлуатацію. [PERSON] з відповідною заявою до Рівненської міської ради чи до Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради не зверталась та відповідний договір пайової участі не укладала. Статтею 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування. Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Частиною 5 вказаного Закону передбачено, що величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування, відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. Рішенням Рівненської міської ради за № 2703 від 27.12.2012 затверджено Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Рівного, відповідно до п. 1.8 якого, обумовлення Рівненською міською радою або Управлінням містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради у своєму рішенні (щодо відведення земельної ділянки під забудову чи надання містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки) про зобов`язання фінансового характеру щодо пайової участі є офіційним повідомленням замовника будівництва про настання у нього договірних зобов`язань в частині дотримання визначених у рішенні строків укладення договору пайової участі. Відповідно до п.5 рішення Рівненської міської ради №2703 від 27.12.2012 та п. 2.4 Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Рівного, пайову участь замовника в розвитку інфраструктури міста Рівного (у відсотках від загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта) для будівництва житла затверджено у розмірі 1,5 відсотки, що відповідає положенням Закону. Згідно із декларацією РВ 143143500292 від 16.12.2014 про готовність об 'єкта до експлуатації, площа об`єкту будівництва становить 590,4 кв. м. В п. 2.4. вказаного Порядку визначено розмір пайової участі у розвитку інфраструктури м. Рівне з урахуванням інших передбачених законом відрахувань і становить: 10 % загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. Аналогічну норму наведено в Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури міста Рівного, затвердженого рішенням Рівненської міської ради за №2703 від 27.12.2012. Із аналізу зазначених положень Закону та Порядку випливає, що участь замовників у розвитку інфраструктури населеного пункту можлива лише на підставі відповідного договору, в якому сторонами визначаються, зокрема, розмір пайової участі та строк (графік) сплати пайової участі. Згідно з ч. 1 ст. 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов`язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території. Виникнення такого обов`язку безпосередньо з акта цивільного законодавства, рішень органів місцевого самоврядування передбачено ч.ч. 3, 4 ст. 11 ЦК України, по своїй суті з урахуванням положень ст. 509 цього Кодексу правовідносини між сторонами є зобов`язальними. Як зазначено у ч. 1 ст. 13 ЦК України, цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. Згідно зі статтею 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 623 ЦК України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором. Згідно зі ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). За змістом ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника, збитками та вини. [PERSON] є замовником будівництва індивідуального житлового будинку за адресою [ADDRESS] . Даний факт, в ході розгляду справи, нею не заперечувався. Укладання договору про пайову участь для замовника є його обов`язком та зобовязанням. В супереч цьому, відповідач, договору про пайову участь у створенні інфраструктури м. Рівне не уклала, що свідчить про її бездіяльність у вчиненні передбачених законодавством обов`язкових дій щодо такого звернення та укладення договору. Неправомірна бездіяльність відповідача щодо його обов`язку взяти участь у створенні і розвитку інфраструктури міста, який кореспондується зі зверненням відповідача до позивача із заявою про укладення такого договору, є протиправною формою поведінки, внаслідок якої Рівненська міська рада була позбавлена права отримати на розвиток інфраструктури міста відповідну суму коштів, яка охоплюється визначенням упущеної вигоди. При цьому наслідки у виді упущеної вигоди перебувають у безпосередньому причинному зв`язку із наведеною неправомірною бездіяльністю відповідача. Ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь до прийняття об`єкта нерухомого майна до експлуатації є порушенням зобов`язання, яке прямо передбачено чинним законодавством. Прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію не звільняє відповідача від обов`язку брати пайову участь у розвитку інфраструктури м. Рівне. Відповідно до розрахунку величини пайової участі по обєкту будівницта, розмір пайової участі у розвитку інфраструктури м. Рівне, який мала би сплатити відповідач, складає 42960, 31 грн. Даний розрахунок та розмір пайової участі, в ході розгляду справи судом, відповідачем не оспорювався. Про те, представником відповідача було вказано, що відповідно до протолоку зборів жителів м.Рівне вул. Прилужна від 29.07.2016 року та пояснення свідка [PERSON] , який давав показання в суді, що відповідачем сплачувались кошти в розмірі 10000 тисяч гривень по організації робіт і співфінансування будівництва самопливної каналізації. Однак суд вважає, що дані кошти не можна вважати коштами на сплату коштів у договорі на пайову участь з підстав відсутності самого договору, який мав бути укладений відповідно до вимоог закону. 22 липня 2019 року представник відповідача подала заяву про застосування наслідків спливу позовної давності. Відповідно до статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови в позові (частина четверта статті 267 ЦК України). За змістом частини першої ст. 261 ЦК України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи. Так, за зобов`язанням з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (частина п`ята статті 261 ЦК України). Для обчислення позовної давності застосовуються загальні положення про обчислення строків, що містяться у статтях 252-255 ЦК України. При цьому початок перебігу позовної давності пов`язується з певними моментами (фактами), які свідчать про порушення прав особи (ст. 261 ЦК України). За змістом цієї норми початок перебігу позовної давності збігається з моментом виникнення в зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. Твердження представника відповідача про те, що міська рада про факт будівництва дізналася ще 12 грудня 2014 року, з декларації про готовність об`єкта до експлуатації, а тому, прокурор, звернувшись із даним позовом 14 грудня 2017 року, пропустив строк позовної давності не заслуговують на увагу, оскільки як вбачається із матеріалів справи, а саме декларації про готовність об`єкта до експлуатації вказано дату 16 грудня 2014 року. У зв`язку з викладеним, суд вважає, що саме з 16.12.2014 року розпочався перебіг позовної давності, оскільки при прийнятті об`єкта в експлуатацію державна архітектурна-будівельна інспекція не перевіряє наявність укладеного договору про пайову участь та факт сплати замовником пайового внеску, а органи місцевого самоврядування знаходяться поза межами процедури прийняття об`єктів будівництва в експлуатацію та позбавлені можливості контролювати його здійснення, а тому позов у цій справі прокурором поданий в межах позовної давності. За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги заступника керівника Рівненської місцевої прокуратури Рівненської області про стягнення з [PERSON] відшкодування збитків у формі упущеної вигоди є обґрунтованими та підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved