Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-02 00:00:00

15.04.2019 року [PERSON] , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою до [PERSON] , треті особи Житлово-комунальне підприємство Миколаївської міської ради «Бриз», служба у справах дітей Адміністрації Заводського району Миколаївської міської ради про визначення порядку користування квартирою та зміну договору найму. Позовні вимоги мотивовано тим, що відповідальним наймачем кв. [ADDRESS] , є її мати [PERSON] . В квартирі зареєстровані та проживають [PERSON] , позивач її дочка [PERSON] . Також в квартирі, без реєстрації, проживає чоловік позивача [PERSON] . [INFO] мати позивача [PERSON] померла. Особовий рахунок після смерті матері не переоформлявся через спір з відповідачем, щодо порядку користування квартирою та сплатою комунальних послуг. Квартира чотирьохкімнатна, не приватизована. Загальна площа квартири складає 61,4 кв.м. Відповідач займає кімнату № 5 площею 10,6 кв.м., кабінет № 4 площею 7,6 кв.м. Позивач, її дочка та чоловік займають кімнату № 6 площею 8,7 кв.м., кімнату № 7 , площею 8,0 кв.м. Кімнату № 8 площею 8,3 кв.м. відповідач не займає, але до приміщення кімнати їх не допускає. На теперішній час між позивачем та відповідачем виникають сварки з приводу користування житловою площею квартири та її оплати. Відповідач не визнає право позивача та її дочки на користування квартирою, не платить за комунальні послуги, не приймає участі в утриманні квартири. На звернення позивача відповідач не реагує, що змусило позивача звертатися до суду з даним позовом. Посилаючись на викладене, позивач просив позовні вимоги задовольнити. Ухвалою суду від 13.05.2019 року за вказаним позовом відкрито провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою від 23.10.2019 року підготовче провадження закрито, справу призначено до розгляду. До судового засідання позивач не з`явилася, суду надала заяву, в якій просила справу розглядати за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила визначити порядок користування квартирою згідно першого варіанту висновку експерта. Відповідач до судового засідання не з`явився, надав до суду заяву, у якій просив розглядати справу у його відсутність, погодився на перший варіант запропонований експертом. Представник третьої особи служби у справах дітей Адміністрації Заводського району Миколаївської міської ради до судового засідання не з`явилась, 19.12.2019 року до суду надійшла її заява, у якій просила розглянути справу за відсутності представника служби у справах дітей, справу просила розглянути на розсуд суду зі збереженням інтересів дитини. Представник третьої особи Житлово-комунального підприємства Миколаївської міської ради «Бриз» у судове засідання не з`явився, хоча про час і місце судового засідання був повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив. Суд, дослідивши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню з огляду на наступне. Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтями 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Судом встановлено, що відповідно до технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] зазначена квартира у будинку квартирного типу розташована на 5 поверсі та складається з 12 приміщень загальною площею 61,4 кв.м., у тому числі: коридор 4,1 кв.м., коридор 3,7 кв.м., кладова 0,9 кв.м, кабінет 7,6 кв.м, житлова 10,6 кв. м, житлова 8,7 кв.м, житлова 8,0 кв.м., житлова 8,3 кв.м, кухня - 5,1 кв.м., ванна - 2,1 кв.м., вбиральня - 1,3 кв.м., балкон 1,0 кв.м. Згідно виписки з особового рахунку № [NUMBER] від 14.02.2019 року відповідальним наймачем квартири [ADDRESS] є [PERSON] , яка [INFO] померла (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] ). Відповідно до довідки Житлово-комунального підприємства "Бриз" вих. № 637 від 14.02.2019 року, в квартирі [ADDRESS] зареєстровані [PERSON] - заявник, [PERSON] - дочка, [PERSON] - брат. Позивач у позовній заяві зазначає, що кімнату № 8 площею 8,3 кв.м. відповідач не займає, але до приміщення кімнати їх не допускає. На теперішній час між позивачем та відповідачем виникають сварки з приводу користування житловою площею квартири та її оплати. Відповідач не визнає право позивача та її дочки на користування квартирою, не платить за комунальні послуги, не приймає участі в утриманні квартири. Ухвалою суду від 07.02.2020 року по справі призначено судову будівельно-технічну експертизу. 16.12.2020 року до суду надійшов висновок експерта №115-122 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, складений судовим експертом Шапошниковою Е.О. 05.11.2020 року, з якого вбачається, що на розсуд суду надається два варіанти користування квартирою. У заявах позивач та відповідач погодились на перший варіант, запропонований експертом. Так згідно висновку експерту варіант№1 порядок користування квартирою [ADDRESS] , відповідно до первинного схематичного плану квартири: [PERSON] приміщення, загальною 19,96 площею кв.м., а саме: приміщення №5, житлова кімната площею 8,7кв.м.; 1/3 приміщення №2, житлова кімната площею 6,43кв.м; 1/3 приміщення балкону №12, площею 0,33кв.м.;1/3 приміщень: № 1 - коридор, площею 1,37кв.м; № 3 - кладова, площею 0,3 кв.м; № 6-кухня, площею 1,7кв.м; № 7 - ванна, площею 0,7 кв.м; №8 - вбиральня, площею 0,43 кв.м. Виділити у користування [PERSON] приміщення, загальною площею 19,58 кв.м., а саме: приміщення №9, житлова кімната площею 8,3кв.м.; 1/3 приміщення №2, житлова кімната площею 6,44кв.м; 1/3 приміщення балкону №12, площею 0,34кв.м.; 1/3 приміщень: № 1 - коридор, площею 1,37кв.м; № 3 - кладова, площею 0,3кв.м; № 6 - кухня, площею 1,7кв.м; № 7 - ванна, площею 0,7 кв.м; №8 - вбиральня, площею 0,43 кв.м. Виділити у користування [PERSON] приміщення, загальною площею 21,86 кв.м., а саме: приміщення №4, житлова кімната площею 10,6кв.м.; 1/3 приміщення №2, житлова кімната площею 6,43кв.м; 1/3 приміщення балкону №12, площею 0,33кв.м.; 1/3 приміщень: № 1 - коридор, площею 1,37кв.м; № 3 - кладова, площею 0,3кв.м; № 6 - кухня, площею 1,7кв.м; № 7 - ванна, площею 0,7 кв.м; №8 - вбиральня, площею 0,43 кв.м. Статтею 48 Конституції України гарантовано, що кожен має право на достатній життєвий рівень для себе і своєї сім`ї, що включає достатнє харчування, одяг, житло. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 64 ЖК УРСР члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. Згідно з ч. 2 ст. 64 ЖК УРСР до членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Правилами ч. 3 ст. 64 ЖК УРСР визначено, якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім`ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов`язки, як наймач і члени його сім`ї. За змістом ч. 1 ст. 48 ЖК УРСР жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру, який визначається Кабінетом Міністрів України і Федерацією професійних спілок України, а статтею ст. 47 цього ж Кодексу встановлено, що норма жилої площі в Українській РСР встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метра на одну особу. Відповідно до Постанови Пленуму ВСУ №2 від 12.04.85 р., в силу ст.104 ЖК суд вправі задовольнити вимоги члена сім`ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім`ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов. Таким чином, суд приходить до висновку, що у разі встановлення порядку користування квартирою по варіанту №1 висновку експерта, коли позивачу та її неповнолітній дитині, в інтересах якої також заявлено спір, буде виділено приміщення загальною площею 19,96 кв.м. та загальною площею 19,58 кв.м., а відповідачу [PERSON] - приміщення загальною площею 21,86 кв.м., житлові умови відповідача та позивача не погіршуються, оскільки: відповідачу буде виділено приміщення, що за своєю площею є більшим, аніж його частка у житловій площі квартири (21,86 кв.м. > 61,4 кв.м. : 3 = 21,47 кв.м.), і більше, аніж встановлений законом мінімум площі, що має припадати на особу для визнання її такою, що не потребує поліпшення житлових умов (7,5 кв.м.); позивачу та її неповнолітній дитині, буде виділено приміщення, що за своєю площею є більшим, аніж встановлений законом мінімум площі, що має припадати на особу для визнання її такою, що не потребує поліпшення житлових умов (7,5 кв.м.), тобто пропонований розподіл не призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і не викличе необхідність постановки їх на облік, як таких, що потребують поліпшення житлових умов. Відповідно ст. 61 ЖК УРСР користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Правилами ст. 64 ЖК УРСР встановлено, що члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення, а статтею 103 цього ж Кодексу передбачено, що договір найму жилого приміщення може бути змінено тільки за згодою наймача, членів його сім`ї і наймодавця, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Частинами 1 та 2 ст. 104 ЖК УРСР встановлено, що член сім`ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає статті 63 цього Кодексу. У разі відмовлення членів сім`ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку. Як видно зі змісту ст. 63 ЖК УРСР, предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (частина перша статті 48), частина кімнати або кімната, зв`язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення (кухня, коридор, комора тощо). Відповідно до ст. 61 ЖК УРСР користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім`я якого видано ордер. У зв`язку з тим, що відповідач чинить позивачу перешкоди у користуванні кімнатою квартири, укладення окремих договорів найму щодо спірного житлового приміщення у позасудовому порядку не вбачається можливим. Укладення окремих договорів найму квартири в будинку державного житлового фонду відповідно до порядку користування квартирою відповідає нормам, встановленим житловим законодавством, оскільки розмір житлових приміщень є більшим від встановленого для надання одній особі. При цьому, законодавством не встановлено умову, відповідно до яких розрахунок жилої площі жилого приміщення (предмету договору найму) має здійснюватися на кожну особу, яка проживатиме в такому приміщенні. Законодавством встановлена лише обов`язкова умова щодо дотримання мінімального розміру жилої площі ізольованого жилого приміщення. За наведених обставин у суду достатньо підстав для висновку, що зміна договору найму жилого приміщення та укладення окремих договорів найму не призведе до штучного погіршення житлових умов позивача та відповідача. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 768,40 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved