Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-07 00:00:00

22 липня 2016 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Жовтневої селищної ради Білопільського району Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що 30 серпня 2004 року померла його мати [PERSON], після смерті якої відкрилась спадщина на все належне їй майно, зокрема, на земельну ділянку площею 4,472 га, що розташована на території Жовтневої селищної ради Білопільського району Сумської області та належала померлій на підставі державного акту на право приватної власності на землю. За життя [PERSON] заповіту не складала. На даний час [PERSON] має намір прийняти спадщину, що залишилась після смерті матері, але при зверненні до нотаріуса було встановлено, що ним пропущений шестимісячний строк для звернення з відповідною заявою до нотарісуа про прийняття спадщини. Причиною пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини позивач зазначив скрутне матеріальне становище та відсутність коштів для оформлення спадщини на час відкриття спадщини. Посилаючись на викладене, [PERSON] звернувся до суду із вказаним позовом і просив визначити йому додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини тривалістю у два місяці. У судове засідання [PERSON] та його представник [PERSON] не зявились, остання направила суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує повністю. Представник відповідача - Жовтневої селищної ради Білопільського району Сумської області ради в судове засідання не зявився, селищний голова [PERSON] направив суду заяву про розгляд справи без участі їх представника, позов визнають повністю. Представник третьої особи - Улянвської державної нотаріальної контори Білопільського району в судове засідання не зявився, причин неявки суду не повідомив, хоча належним чином був сповіщений про день, час та місце розгляду справи. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін за наявними в справі доказами та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до вимог ч. 2 ст. 197 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, повно, всебічно та обєктивно дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що матірю позивача [PERSON], 15 травняя [INFO], була [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про його народження (а. с. 6). 30 серпня 2004 року [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про її смерть (а. с. 5). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все належне їй майно, зокрема на земельну ділянку площею 4,472 га, що розташована на території Жовтневої селищної ради Білопільського району Сумської області та належала померлій на підставі державного акту на право приватної власності на землю (а. с. 7). Згідно зі ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. З довідки виконкому Жовтневої селищної ради Білопільського району Сумської області від 15 червня 2016 року вбачається, що [PERSON] до дня смерті була зареєстрована та проживала за адресою: [INFO]. Заповіт від імені [PERSON] виконкомом селищної ради не посвідчувався. Спадкоємцем майна, що залишилось після смерті [PERSON], є її син [PERSON], який фактично вступив в управління спадковим майном померлої (а. с. 8). Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. На даний час [PERSON] має намір прийняти спадщину, що залишилося після смерті матері [PERSON], тому звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Але йому було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій, оскільки з'ясувалось, що ним пропущений шестимісячний строк для звернення з даною заявою. Частиною 3 статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Так як позивач на час відкриття спадщини мав скрутне матеріальне становище, у зв'язку з чим не міг своєчасно подати заяву нотаріусу, яка є платною, тому ним був пропущений шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті матері. Суд вважає причини пропуску 6-ти місячного строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачем поважними, а тому йому необхідно визначити додатковий строк тривалістю у два місяці з дня набрання чинності рішенням суду. При цьому су враховує, що відповідач проти задоволення позову не заперечує. На підставі викладеного,

Outcome: approved