Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-04 00:00:00

23.08.2019 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «Одесаобленерго» та просить суд визнати дії працівників АТ «Одесаобленерго» щодо складання акту про порушення № 8009397 від 12.06.2019 року та протоколу засідання комісії № 91 від 05.07.2019 року з розгляду цього акту неправомірними. Свої вимоги мотивує тим, що 12.06.2019 року до магазину-бару по [ADDRESS] прийшли працівники АТ «Одесаобленерго» з перевіркою і склали відносно нього, як споживача за договором № 287, акт про порушення № 8009397, в якому зазначено, що ним порушено ПКЕЕН, а саме використання великочастотного імпульсного генератора. На підставі зазначеного акту було складено протокол засідання комісії № 91 від 05.07.2019 року, за яким йому до сплати нарахована сума 158 845 грн. Позивач вважає, що акт про порушення складений з порушенням вимог інструкцій щодо складення актів про порушення правил користування електричної енергії для населення. Так, згідно з п.1.24 вказаної інструкції, при виявленні порушення, необхідно визначити метод розкрадання електроенергії, перевірити працездатність пристрою і продемонструвати виявлене порушення споживачу. Як вбачається з акту, його складено у зв`язку з тим, що за адресою: [ADDRESS] виявлено «влияние на работу счетного механизма электросчетчика внешним высокочастотным электромагнитным полем, которое вызвано действием высокочастотного (импульсного) генератора. Электроэнергия потребляется, электросчетчиком не учитывается» при цьому сам цей генератор, який було виявлено взагалі знаходився в складському приміщенні будівлі, яка доречи йому не належить, генератор також не належить позивачу та їм не використовувався і до лічильника взагалі підключений не був, таким чином не міг впливати на роботу лічильника і врахування електрично енергії, тобто працівниками АТ «Одесаобленерго» не встановлено метод розкрадання електроенергії, не перевірено працездатність пристрою, не продемонстровано споживачу виявлене правопорушення, та не знято лічильник на експертну перевірку щодо використання такого генератору. Тому позивач вважає, що дії працівників щодо складання акту про порушення та складеного протоколу з його розгляду неправомірними, оскільки належним чином не встановивши наявність порушення користування електроенергією склали акт та протоколом визначили суму для сплати, посилаючись на споживання недоврахованої електроенергії. Ухвалою суду від 23.08.2019 року було відкрите загальне позовне провадження та призначено справу до підготовчого судового засідання. 19.09.2019 року представник відповідача - Литвішко Л.А., яка діє на підставі довіреності №249 від 17.05.2019 року (а.с.30) надала до суду клопотання про закриття провадження по справі, посилаючись на те, що цей спір носить господарський характер, оскільки виник при виконанні сторонами господарського договору, а саме договору про постачання електричної енергії № 287 від 02.06.2007 року, а тому відповідно до п.п.1 п.1 ст. 255 ЦПК України АТ «Одесаобленерго» просить суд про закриття провадження у цивільній справі. Ухвалою суду від 25.11.2019 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує та наполягає на їх задоволенні, також повідомив, що він вже більше семи років не є фізичною особою-підприємцем, та як ФОП закрив свою діяльність і не веде господарську діяльність. Представник відповідача - Литвішко Л.А., яка діє на підставі довіреності №7 від 23.12.2019 року (а.с.73), в судове засідання надала заяву про розгляд справи у її відсутності, підтримала клопотання про закриття провадження у цивільній справі. Всебічно та повно дослідивши матеріали справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних обставин. В частині 1 ст. 19 ЦПК України визначено предметну юрисдикцію, а саме суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Відповідно до п.п.6,13 ч.1 ст. 20 ГПК України, господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: справи у спорах щодо права власності чи іншого речового права на майно (рухоме та нерухоме, в тому числі землю), реєстрації або обліку прав на майно, яке є предметом спору, визнання недійсними актів, які порушують такі права, крім спорів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем… Як вбачається з відповіді Головного управління ДПС в Одеській області вих.№6598/9/15-32-52-12-06 від 13.11.2019 року (а.с.47) [PERSON] на даний час у Болградській ДПІ Ізмаїльського управління ГУ ДПС в Одеській області як фізична особа -підприємець на обліку не знаходиться, він був зареєстрований як фізична особа-підприємець, та 27.01.2017 року була проведена державна реєстрація припинення підприємницької діяльності фізичною особою-підприємцем за його рішенням. Так як перевірка проводилася у 2019 році, коли [PERSON] вже припинив свою господарську діяльність, суд вважає що даний спір відноситься до цивільного характеру та розгляд справи відбувається у цивільному порядку. Згідно вимог ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, які беруть участь у справі. Частиною 3 ст. 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Згідно ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», встановлено, що порушеннями на ринку електричної енергії є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії не повірених або не атестованих в установленому порядку. Відповідно до вимог ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Статтею 27 Закону України «Про енергетику», якою встановлено відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику, визначено, що правопорушенням в електроенергетиці, окрема, є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку, порушення правил користування енергією. Судом встановлено, що 02.07.2007 року між Відкритим акціонерним товариством «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» в особі заступника начальника Болградської РЕМ Смєтанюк П.С. (правонаступником якого є АТ «Одесаобленерго» та СПД [PERSON] , який діє на підставі свідоцтва № [NUMBER] від 30.04.1998 року, був укладений договір № 287 про постачання електричної енергії (а.с.22). Відповідно до п.1 цього договору точка продажу електричної енергії - межа балансової належності, на якій відбувається перехід права власності на електричну енергію визначена додатком «Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін» між Постачальником електричної енергії та Споживачем або інша межа обумовлена окремим додатком до Договору. В переліку об`єктів споживача визначено площадка №1 магазин « [INFO] », адреса [ADDRESS] , споживачем зазначений СПД [PERSON] (а.с.24). Як вбачається з акту про порушення № 8009397 від 12.06.2019 року, працівниками АТ «Одесаобленерго» було перевірено об`єкт споживання електричної енергії за адресою: [ADDRESS] ( в акті не зазначено населений пункт) та виявлено порушення ПРРЄЄ п.п.5, п.5.5.5. Методики, а саме: «Влияние на работу счетного механизма электросчетчика внешним высокочастотным электромагнитным полем. Которое вызвано действием высокочастотного (импульсного) генератора. Электроэнергия потребляется электросчетчиком не учитывается. При контрольном съеме показаний выявить невозможно». Акт було складено в присутності орендатора приміщення [PERSON] , в характеристиці об`єкту зазначено магазин-бар, хоча згідно переліку об`єктів споживача зазначено Магазин « [INFO] » (а.с.8-9). З актом про порушення був ознайомлений [PERSON] Працівниками АТ «Одесаобленерго» також складено схему електропостачання споживача, з якою також ознайомлений [PERSON] (а.с.10). З цієї схеми не можливо зрозуміти де знаходився генератор, на якій відстані від електричного лічильника, чи працював він на час перевірки, чи здійснювався вплив на електролічильник, жодного фотознімку відповідачем надано не було. Тобто судом встановлено, що а ні з актом, а ні зі схемою позивач [PERSON] не був ознайомлений та не був присутній при їх складанні, окрім цього як було встановлено судом раніше, на час перевірки позивач вже більше 2-х років як не здійснює підприємницьку діяльність за цією адресою та взагалі 27.01.2017 року була проведена державна реєстрація припинення його підприємницької діяльності фізичною особою-підприємцем (а.с.47). 05 липня 2019 року на засіданні комісії Болградського РЕМ з розгляду актів про порушення ПКЕЕН був розглянутий акт № 8009397 від 12.06.2019 року, що підтверджується протоколом №90 (а.с.11) та складено розрахунок недорахованої електроенергії та її вартості, відповідно до якого обсяг не облікованої електроенергії складає 63 714 кВт на суму 158 845 грн. [PERSON] в зазначений в акті про порушення строк на комісію з розгляду актів не з`явився, комісія розглянула акт про порушення за його відсутністю. Так, за змістом пунктів 2.1, 2.2.2, 2.3.2 договору під час виконання умов цього Договору з питань, що не обумовлені цим Договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України та ПКЕЕ. Постачальник зобов`язується постачати Споживачу електроенергію, як різновид товару згідно з категорією струмоприймачів Споживача відповідно до ПУЕ та гарантованого рівня надійності електропостачання схем електропостачання, визначених додатком "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін". Споживач зобов`язується дотримуватися режиму споживання електричної енергії згідно з умовами розділу 5 цього Договору та режиму роботи електроустановки. У розділі 4 договору сторони визначили відповідальність за невиконання чи неналежне виконання умов договору, згідно з пунктами 4.2.3, 4.2.4 якого споживач сплачує постачальнику електричної енергії вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою. Споживач не несе відповідальності перед постачальником електричної енергії відповідно до вимог пунктів 4.2.1-4.2.3 цього договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини постачальника електричної енергії або внаслідок дії обставин непереборної сили. Відповідно до частини 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. За змістом частини 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо. У частині 6 ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що постачання електричної енергії електропостачальниками здійснюється з дотриманням правил роздрібного ринку. Згідно з постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 було затверджено ПРРЕЕ та визнано такою, що втратила чинність, з 11.06.2018 постанову Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 року № 28 «Про затвердження Правил користування електричною енергією». Відповідно до пункту 6 зазначеної Постанови НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 до укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, який укладається зі споживачем, договірні відносини між споживачем та суб`єктом господарювання, що провадить діяльність з розподілу електричної енергії на підставі ліцензії з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами (або ОСР як правонаступником за договорами про користування електричною енергією та договорами про постачання електричної енергії), урегульовуються окремими положеннями діючих договорів про користування електричною енергією або договорів про постачання електричної енергії (у частині взаємовідносин споживача і електророзподільної організації), які не суперечать вимогам чинного законодавства у сфері електроенергетики. Зокрема сторони керуються вимогами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) з питань потужності, якості електроенергії, окремих процедурних питань тощо. У разі виникнення суперечності між нормами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) та нормами законодавства про електроенергетику сторони керуються вимогами чинного законодавства. Згідно з підпунктом 8 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування. Ті самі приписи містилися в підпункті 26 пункту 10.2 ПКЕЕ. У пункті 8.2.4 ПРРЕЕ визначено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. За змістом пункту 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення, у якому мають бути зазначені, зокрема, зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням. Надавши оцінку зазначеним вище обставинам по справі, суд вважає не встановленою наявність порушення відповідачем [PERSON] Правил користування електричною енергією для населення, так як відповідачем не доведено наявність розкрадання електричної енергії, не доведено, що саме позивач споживає за цією адресою електричну енергію як суб`єкт господарювання, кат як з 2017 року він припинив свою підприємницьку діяльність, акт складено без дотримання вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії. Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності. Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). Стаття 81 ЦПК України надає право сторонам та іншим учасникам справи подавати докази на підтвердження своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина 1статті 76 ЦПК України). Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів. З урахуванням того, що безспірних доказів порушення [PERSON] правил споживання електричної енергії матеріали справи не містять, зокрема не доведено факт безоблікового споживання електричної енергії, акт про порушення №8009397 складено без дотримання вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії, доводи позивача знайшли своє підтвердження, тому позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved