Jurisdiction: civil
Date: 2017-07-18 00:00:00

[PERSON] звернувся з позовом до [PERSON], вказавши, що мати позивача [PERSON] [INFO] померла, після її смерті залишилась спадщина у виді будинку [ADDRESS]. Позивач є єдиною дитиною померлої та спадкоємцем першої черги за законом, однак, [PERSON] 27.06.2003 року склала заповіт, яким все належне їй майно заповідала своїй онуці - [PERSON] Однак, після смерті [PERSON] спадкоємець за заповітом спадщину не прийняла в установленому порядку, оскільки з заявою про прийняття спадщини не звернулась. Оскільки спадкоємець за заповітом спадщини не прийняла, тож позивач просила їй визначити додатковий двомісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом. В судове засіданні позивач не з'явилась, представником позивача до суду подано заяву про розгляд справи за відсутності позивача та її представника, на задоволенні позовних вимог наполягали. Відповідач в судове засіданні не з'явилась, направила до суду заяву, в якій просила позов розглянути за її відсутності, на спадкове майно не претендує. Третя особа без самостійних вимог на предмет спору - П'ята державна Запорізька нотаріальна контора до суду представника не направила, просили розглянути справу за відсутності представника третьої особи. При дослідженні матеріалів справи судом встановлено наступне. [INFO] померла [PERSON], що підтверджено копією свідоцтва про смерть. Позивач [PERSON] була рідною донькою спадкодавця [PERSON], що підтверджено копією свідоцтва про її народження, укладення шлюбу. За життя [PERSON] склала заповіт на користь [PERSON], яким все належне майно заповіла [PERSON] (після зміни прізвища [PERSON].). Як вбачається з відповіді П'ятої Запорізької державної нотаріальної контори від 30.11.2015 року спадкова справа щодо спадщини після смерті [PERSON] не заводилась, спадкоємці до нотаріальної контори не звертались. При вирішенні спору суд виходить з наступного. Оскільки після смерті спадкодавця [PERSON] спадкоємець за заповітом з заявою при прийняття спадщини не звернулась, тож суд, за відсутності інших відомостей, вважає, що вона спадщину не прийняла. Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. До першої черги спадкоємців за законом ст. 1261 ЦК України відносить дітей спадкодавця, у тому числі зачатих за життя спадкодавця та народжених після його смерті, того з подружжя, який його пережив, та батьків. Згідно із ч. 1 ст. 1271 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України). Відповідно до роз'яснень Пленуму Верховного Суду України у п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Враховуючи посилання позивача на те, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропущений нею з поважних причин, а саме у зв'язку з хворобою як її, такі і її чоловіка, [PERSON] є єдиним спадкоємцем після спадкодавця за законом, спадкоємець за заповітом спадщину не прийняла в установленому порядку, проти позову не заперечувала, суд вбачає законні підстави для задоволення позовних вимог та визначення позивачеві додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини протягом двох місяців з дати набрання рішенням суду законної сил. На підставі викладеного,

Outcome: approved