Jurisdiction: civil
Date: 2015-09-08 00:00:00

28.04.2015 року Позивач звернувся до суду із позовом до [PERSON], про стягнення матеріальної та моральної шкоди, в обґрунтування своїх вимог зазначив, що 27.11.2014 року з вини відповідача сталося залиття квартири Позивача з мереж водопостачання, що спричинило численні пошкодження житлового приміщення та викликало істотне погіршення естетичного вигляду. З метою фіксації даної події працівниками КП «Дніпровський» було здійснено вихід на місце та складено акт з описом пошкоджень. Актом засвідчено, що залиття сталося саме з вини власника квартири поверхом вище, яким є відповідач. З метою досудового врегулювання спору Позивач пропонував відповідачеві домовитись щодо компенсації втрат, але відповідач будь-які спроби налагодити контакт уникає. Позивачем було направлено претензію відповідачу, але він від її одержання ухилявся, шляхом відмови від отримання поштових відправлень. Будь-якого спілкування він також уникав. Розмір завданої матеріальної шкоди, згідно наданого Позивачем розрахунку становить 8131,00 гривень. Крім того, Позивач зазначає, що залиття квартири спричинило порушення нормального темпу його життя, викликало переживання з приводу істотного погіршення житла, останній вважає, що йому спричинена моральна шкода, яку він оцінєю у 750,00 гривень. У зв'язку з вищенаведеним просить суд стягнути з [PERSON] на свою користь 8131,00 гривень в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, а також 750,00 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди, судові витрати покласти на Відповідача. У судове засідання позивач [PERSON] не з'явився, до суду надав заяву, якою заявлені позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд їх задовольнити. Заперечень щодо ухвалення по справі заочного рішення від Позивача не надходило. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи неодноразово повідомлений належним чином, заперечень з приводу поданого позову не надав. На адресу суду від представника третьої особи [PERSON] надійшла заява, згідно якої останній просив розглядати справу без його участі. Відповідно до ч.2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. В матеріалах справи є достатньо доказів, які свідчать про права та взаємовідносини сторін, тому суд вважає можливим справу розглядати у відсутності відповідача. Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи, дослідивши надані сторонами докази, суд вважає що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за законом від 27.04.2015 року та Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №36805566 від 27.04.2015 року Позивач в є власником квартири №61 за адресою: [ADDRESS] (а.с.5-6). Частиною 3 статті 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно акту від 01.12.2014 року, затвердженого директором КП «Дніпровський» встановлено факт затоплення квартири №7 за адресою: м. Херсон, вул. І.Кулика, буд.166-б. В наслідок затоплення, яке сталось 27.11.2014 року в коридорі шпалери намокли та відстали від стіни; в кімнаті на стелі мокрі плями розміром 2,5 мм на 1,1 м, електропроводка намокла, світло в кімнаті відсутнє, шпалери намокли та відстали від стіни, у зв'язку з чим квартира потребує ремонту. Згідно висновку комісії, яка склала вищезазначений акт затоплення квартири №7 за адресою: м. Херсон, вул. І.Кулика, буд.166-б сталось через недбале відношення мешканця кв. №11 до його сантехнічного обладнання (а.с.7). Згідно п. 2.3.6. Правил утримання житлових будинків та прибудинковх територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 року, у разі залиття квартири складається відповідний акт. Згідно додатку № 4 до зазначених Правил, у акті, зокрема, зазначається що трапилось, причини та наслідки залиття, акт складається комісією у складі головного інженера виконавця послуг, майстра, слюсаря-сантехніка, з актом ознайомлюються мешканці квартир. Відповідно до попередніх смет на будівельні роботи затвердженого та виданого ПП «[PERSON]», позивачу необхідно провести ремонтно-будівельні роботи у спальній кімнаті на суму у розмірі 5416,50 грн. та коридорі у розмірі 2714,50 грн. Всього по попередніх сметах позивачу на вказані вище роботи і матеріали підлягають витратити у розмірі загальною сумою 8131,00 грн. (а.с.9-10). Відповідно до ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором, або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Згідно пункту 9 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 р. «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» відшкодування шкоди шляхом покладення на відповідальну за неї особу обов'язку надати річ того ж роду і якості, налагодити пошкоджену річ, іншим шляхом відновити попереднє становище в натурі, застосовується, якщо за обставинами справи цей спосіб відшкодування шкоди можливий. Коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб полагодити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди. Як при відшкодуванні в натурі, так і при відшкодуванні потерпілому заподіяних збитків грішми, на його вимогу відшкодовуються неодержані доходи у зв'язку з заподіянням шкоди майну. Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Статтею 23 ЦК України передбачено, що моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. Відповідно до ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Визначаючи розмір моральної шкоди, який на думку суду підлягає стягненню з відповідача на користь позивача у справі, суд враховує роз'яснення п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" № 4 від 31.03.1995 року з подальшими змінами й, беручи до уваги конкретні обставини по справі, характер та тривалість страждань, завданих позивачці внаслідок затоплення її квартири, істотність вимушених змін у її життєвих стосунках, тривалість цих страждань, і наслідків, що наступили та їх характер, вважає за необхідне стягнути з відповідачки в справі на користь позивачки моральну шкоду в розмірі 750,00 гривень. Виходячи зі змісту положень ст.ст. 10, 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до статті 212 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Проаналізувавши встановлені фактичні обставини по справі, оцінивши представлені сторонами докази в їх сукупності, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення позову. Згідно зі ст.88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджено судові витрати, які в даному випадку складаються з витрати за сплачений судовий збір у сумі 243,60 грн.

Outcome: approved