Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-23 00:00:00

1. Позиції учасників справи, процесуальні дії 1.1. [PERSON] , [PERSON] звернулися до Сєвєродонецького міського суду Луганської області з позовною заявою до Комунального підприємства «Житлосервіс «Світанок» про стягнення матеріальної шкоди. В обґрунтування своїх вимог позивачі вказують, що вони є власниками квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . 30.01.2018 внаслідок сходження снігу з шиферної покрівлі будинку сталося обвалення балконної плити та металевої огорожі належного їм балкону. Залишки балкону були демонтовані працівниками відповідача. Незважаючи на всі звернення до відповідача впродовж кількох років, балкон так і не відновлено. Згідно звіту про оцінку завдана позивачам матеріальна шкода становить 40819 грн. У зв`язку із викладеним позивачі звернулися до суду з даним позовом та просять стягнути з відповідача на їх користь матеріальну шкоду, завдану внаслідок руйнування балкону, в сумі 40819 грн., а також витрати на проведення експертизи в розмірі 3000 грн. 1.2. Представником відповідача надано письмовий відзив, з якого вбачається, що позивачі мають борг зі сплати за послугу з утримання будинку та прибудинкової території в сумі 23982,16 грн. та не укладали договір на утримання житлового будинку та прибудинкової території. Відповідач не надає комунальні послуги в розумінні Закону України «Про житлово-комнуальні послуги». Дах на будинку, де знаходиться квартира позивачів, є шиферним з уклоном більше 45 градусів без розжолобків над карнизами, а тому у відповідача немає обов`язку прибирати сніг з такого даху. Балкони в багатоквартирному будинку є спільною сумісною власністю співвласників будинку (власників квартир), а тому вони повинні ремонтувати їх самі. До розміру тарифу на послуги з утримання житлового будинку та прибудинкової території не входить капітальний ремонт. Кошти на капітальний ремонт аварійних балконів виділені не були. У доповненнях до відзиву представник відповідача додатково вказав, що у Правилах благоустрою на території м. Сєвєродонецька відсутній такий вид робіт, як чищення дахів житлових будинків від снігу у зимовий період часу. Обвал балкону трапився не внаслідок сходження снігу, а внаслідок фізичного зносу балкону, строк експлуатації якого складав вже 66 років. 1.3. Представник позивачів в судовому засіданні підтримав позовні вимоги з тих підстав, які викладені у позовній заяві. Представники відповідача в судовому засіданні заперечували проти задоволення позовних вимог, посилаючись на доводи, викладені у письмовому відзиві та доповненнях до відзиву. 2. Обставини справи, зміст спірних правовідносин 2.1. [PERSON] та [PERSON] на праві спільної сумісної власності належить квартира, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Вказаний факт підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] , яке було видано 18.03.2003 Управлінням житлово-комунального господарства міськради, та копією Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №2131964 від 29.11.2003. Згідно із технічним паспортом на вищевказану квартиру, вона обладнана балконом (терасою) площею 0,6 кв.м. Загальна площа квартири складає 74,10 кв.м., до якої входить площа балкону (тераси). Відповідно до копій оціночного акту та актів технічного огляду будівлі (споруди) від 23.05.2018, 12.10.2018, 15.05.2019, 11.10.2019 будинок [ADDRESS] був введений в експлуатацію в 1952 році та має шиферну покрівлю. Згідно із листом начальника УЖКГ Військово-цивільної адміністрації міста Сєвєродонецьк Луганської області від 11.09.2020, житловий будинок [ADDRESS] знаходиться на балансі КП «Житлосервіс «Світанок» згідно рішення Сєвєродонецької міської ради № 408 від 05.05.2016 із змінами. 2.2. З копії акту від 31.01.2018, затвердженого директором Комунального підприємства «Житлосервіс «Світанок» Погорєловим Д.А., вбачається, що комісія у складі начальника дільниці №3 КПЖ «Світанок» [PERSON] , старшого майстра дільниці №3 [PERSON] , майстра дільниці № 3 [PERSON] склали акт про те, що 30.01.2018, ліквідуючи аварійну ситуацію, робітниками КПЖ «Світанок» була демонтована огорожа балкону квартири [ADDRESS] . Будинок 3-х поверховий, 4-х під`їздний, зданий в експлуатацію 1952 р., покрівля шиферна. Квартира [ADDRESS] приватизована, розміщена на 3-му поверсі. При сходження великої кількості снігу з шиферної покрівлі 30.01.2018 сталося обвалення балконної плити та металевої огорожі балкону. На момент проведення робіт з ліквідації аварійної ситуації, мешканці в квартирі не проживали. Інформацію про аварійну ситуацію мешканцям квартири передано в телефонному режимі. Балкон по вказаній адресі включений в перелік аварійних, та буде внесений в бюджетний запит на 2018 рік. 20.02.2018 позивач [PERSON] звернулася до відповідача з заявою про відновлення балкону, що був аварійно обвалений 30.01.2018. Згідно з копією відповіді Комунального підприємства «Житлосервіс «Світанок» № 1269/1 від 22.05.2018 балкон у квартирі позивачів буде відновлений силами КПЖ «Світанок» у літній період 2018 року. 03.12.2019 позивач [PERSON] повторно звернулася до відповідача з заявою про відновлення балкону, що був аварійно обвалений 30.01.2018. Відповідно до копії відповіді Комунального підприємства «Житлосервіс «Світанок» № 6324 від 09.12.2019 позивача повідомлено, що її адреса внесена у загальний перелік на капітальний ремонт балконів житлових будинків КПЖ «Світанок». Перелік передано до УЖКГ для виділення коштів на 2020 рік. З копії листа Комунального підприємства «Житлосервіс «Світанок» № 3740 від 06.09.2019 вбачається, що КПЖ «Світанок» просить начальника УЖКГ посприяти у виділенні коштів для проведення капітального ремонту у житловому фонді на 2020 рік. Комісією було проведено візуальне обстеження житлових будинків, що перебувають на балансі та обслуговування КП «Житлосервіс «Світанок» і виявлена необхідність проведення капітальних ремонтів за адресами, які додаються. В переліку зазначено адресу: [ADDRESS] , при цьому вартість ремонту за цією адресою визначена у сумі 47916,05 грн. 2.3. Згідно з копією звіту про оцінку, складеного 15.04.2020 на підставі договору № 16 від 06.04.2020, вартість розміру (матеріального збитку) шкоди, заподіяної власнику майна внаслідок обвалу балкону трикімнатної квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , складає 40819 грн. За проведення оцінки матеріального збитку позивач [PERSON] сплатила ПВКП «Кварта» 3000 грн. Вказане підтверджується копією договору на проведення оцінки майна № 16, укладеного 06.04.2020 між ПВКП «Кварта» та [PERSON] , актом прийому передачі робіт з оцінки майна, а також копією квитанції до прибуткового касового ордера № 16 від 06.04.2020. 2.4. Згідно із п. 2.2.2 Статуту КП «Житлосервіс «Світанок» предметом діяльності підприємства є утримання будинків та прибудинкової території відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкової території. 3. Релевантні джерела права та акти їх застосування 3.1. Згідно із статтею 382 Цивільного кодексу України (далі - ЦК) квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. Усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). За ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини. Згідно зі ст. 1192 ЦК розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. 3.2. Станом на 30.01.2018 чинним був Закон України «Про житлово-комунальні послуги» від 24 червня 2004 року № 1875-IV. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (у редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин) балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством. Згідно із п. 2 ч. 1, ч. 2 ст. 13 вищевказаного Закону залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на, зокрема, послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо). Примірні переліки житлово-комунальних послуг та їх склад залежно від функціонального призначення визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства. За вимогами статті 24 вищевказаного Закону балансоутримувач, зокрема, зобов`язаний забезпечувати управління майном власними силами або укладати договір з юридичними особами на управління майном, а також забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. 3.3. Згідно з пунктом 7 частини 1 статті 17 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», громадяни у сфері благоустрою населених пунктів мають право звертатись до суду з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної майну чи здоров`ю громадян унаслідок дій чи бездіяльності балансоутримувачів об`єктів благоустрою. Пунктом 1 частини 2 статті 18 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» передбачено, що підприємства, установи та організації у сфері благоустрою населених пунктів зобов`язані утримувати в належному стані об`єкти благоустрою (їх частини), що перебувають у їх власності або користуванні, а також визначену правилами благоустрою території населеного пункту прилеглу до цих об`єктів територію. Відповідно до статті 25 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» утримання та благоустрій прибудинкової території багатоквартирного житлового будинку, належних до нього будівель, споруд проводиться балансоутримувачем цього будинку або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачем укладено відповідний договір на утримання та благоустрій прибудинкової території. 3.4. Згідно з п. 6 розділу VІ Типових правил благоустрою території населеного пункту, затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 310 від 27.11.2017, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 18.12.2017 за № 1529/31397, власники, балансоутримувачі або особи, які утримують території населених пунктів, зобов`язані: негайно очищати дахи, карнизи та інші елементи будинків, споруд, будівель від снігу та бурульок із дотриманням застережних заходів щодо безпеки руху пішоходів, не допускаючи пошкодження покрівель будинків і споруд, зелених насаджень, електромереж, рекламних конструкцій тощо. 3.5. Відповідно до п. 1.5. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України № 76 від 17.05.2005, утримання житлового фонду передбачає виконання робіт, передбачених наказом Держжитлокомунгоспу України від 10.08.2004 "Про затвердження Примірного переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень будинків, споруд", зареєстрованим у Мін`юсті України 21.08.2004 за № 1046/9645 (із змінами). До вказаного переліку послуг входить також скидання з дахів та покрівель снігу та льоду (п. 1.1.8.6.). Згідно із п. 4.5.17 вищевказаних Правил, дах з зовнішнім водовідводом необхідно періодично очищати від снігу, не допускаючи нагромадження його до товщини 30 см. При заледенінні звисаючих і водовідвідних пристроїв у відлигу сніг скидають і при меншій товщині. На покрівлях з ухилом більше 45 град. (черепичних, ґонтових, дранкових), а також на шиферних сніг очищають тільки в тих місцях, де він затримується (у розжолобках над карнизами та ін.) 3.6. Рішенням Сєвєродонецької міської ради від 22.05.2008 № 2122 було затверджено Правила благоустрою території м. Сєвєродонецька. Згідно із п. 2.1.6 цих Правил, утримання будинків і прибудинкових територій - діяльність, спрямована на задоволення потреб фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог цих Правил, нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством. Відповідно до п. 5.10.12 вищевказаних Правил балансоутримувачі або особи, які утримують відповідні території за договором, зобов`язані, зокрема, прибирати сніг негайно, з початку снігопаду, для запобігання накату. Рішенням Виконавчого комітету Сєвєродонецької міської ради від 23.09.2008 № 1831 було затверджено, зокрема, перелік робіт з технічного обслуговування і поточного ремонту приміщень, будинків і споруд (Додаток 5 до рішення). В пункті 3.6 цього переліку вказано, що до робіт з технічного обслуговування і поточного ремонту приміщень, будинків і споруд входить скидання з дахів та покрівель снігу та льоду. 3.7. Згідно із ч. 1 ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна проводиться у випадках, встановлених законодавством України, міжнародними угодами, на підставі договору, а також на вимогу однієї з сторін угоди та за згодою сторін. 4. Оцінка доказів та аргументів 4.1. Судом встановлено, що відповідач є балансоутримувачем будинку [ADDRESS] . Власниками квартири [ADDRESS] вказаного будинку є позивачі. 30.01.2018 при сходженні з шиферної покрівлі великої кількості снігу сталося обвалення балконної плити та металевої огорожі балкону квартири позивачів. Станом на час обвалення балконної плити обов`язок щодо надання послуг з утримання будинку та прибудинкової території, у тому числі прибирання з дахів снігу в зимовий період, було покладено на балансоутримувача будинку в силу вимог Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 24 червня 2004 року № 1875-IV, Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, Типових правил благоустрою території населеного пункту, Правил благоустрою території м. Сєвєродонецька. Згідно звіту про оцінку, складеного 15.04.2020, вартість розміру (матеріального збитку) шкоди, заподіяної позивачам внаслідок обвалу балкону квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , складає 40819 грн. В судовому засіданні сторони не виявили бажання заявляти клопотання про призначення товарознавчої експертизи з метою визначення розміру шкоди, завданої майну позивачів. Отже, внаслідок неналежного виконання КП «Житлосервіс «Світанок» своїх обов`язків балансоутримувача, позивачам було завдано шкоду на суму 40819 грн. 4.2. Суд вважає, що твердження представників відповідача про належність балкону квартири позивачів до спільного сумісного майна власників багатоквартирного будинку є помилковими. Зокрема, з технічного паспорту на квартиру вбачається, що балкон входить до загальної площі квартири, а отже балкон є власністю позивачів. Крім того, вихід на балкон можливий лише зсередини квартири, а отже балкон є частиною ізольованого помешкання (квартири) в розумінні ст. 382 ЦК. Твердження представників відповідача про те, що КП «Житлосервіс «Світанок» не надає комунальні послуги, також є помилковими, адже вказане підприємство станом на 30.01.2018 як балансоутримувач будинку повинно було надавати послугу з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Вказана послуга згідно ст. 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 24 червня 2004 року № 1875-IV належить до житлово-комунальних. Крім того, представник відповідача у відзиві самостійно визнає факт наявності у позивачів заборгованості з оплати послуги за утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, що вказує на наявність між сторонами відносин з приводу надання та споживання відповідної послуги. При цьому, факт наявності цієї заборгованості станом на 30.01.2018 не звільняв балансоутримувача від обов`язку по належному наданню послуги з утримання будинку. Стосовно посилань представників відповідача на п. 4.5.17 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій суд зазначає, що вказаний пункт Правил не звільняє балансоутримувача від обов`язку очищати сніг із шиферних покрівель, а лише вказує, що таке очищення має відбуватися в тих місцях, де сніг затримується. При цьому, перелік місць, де сніг затримується, є невичерпним. На думку суду, очевидним є той факт, що обвалення плити балкону внаслідок падіння на балкон снігу може статися лише тоді, коли значна маса снігу затрималася та скупчилася на певній ділянці даху. Це підтверджується і актом від 31.01.2018, де вказано, що обвалення балконної плити сталося «при сходженні великої кількості снігу з шиферної покрівлі». Посилання представників відповідача на те, що експлуатація балкону в квартирі позивачів триває з 1952 року є неналежними. До суду не було надано жодних доказів того, що обвалення балкону сталося внаслідок його тривалої експлуатації. Будь-яких документальних доказів аварійного стану балкону станом на 30.01.2018 до суду надано не було. 4.3. Підводячи підсумок, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] , [PERSON] про стягнення з відповідача на їх користь матеріальної шкоди, завданої внаслідок руйнування балкону, в сумі 40819 грн. підлягають задоволенню. З метою забезпечення зрозумілості цього рішення, а також належного його виконання, виходячи з принципу рівності часток співвласників у праві спільної сумісної власності, суд вважає за необхідне визначити, що матеріальна шкода має бути відшкодована відповідачем на користь кожного з позивачів в рівних частках, тобто по 20409 грн. 50 коп. на користь кожного позивача. 5. Розподіл судових витрат 5.1. На думку суду, витрати позивача [PERSON] на проведення оцінки з визначення розміру завданих збитків в сумі 3000 грн. 00 коп. слід віднести до витрат, пов`язаних із вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи (стаття 140 ЦПК України). Вказаний висновок суду обґрунтовується тим, що по-перше, вказані витрати не є витратами, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права в розумінні п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України, адже для проведення відновлювального ремонту в квартирі не потрібно проводити оцінку збитків. По-друге, вказані витрати не є витратами, пов`язаними із проведенням експертизи чи залученням експерта, спеціаліста, адже звіт оцінювача не є експертним висновком, в той час як сам оцінювач в даному випадку не підпадає під ознаки експерта та спеціаліста (зокрема, оцінювач не здійснював допомогу у застосуванні будь-яких технічних засобів, а також не вказував, що він був обізнаний про відповідальність за завідомо неправдивий висновок). Разом з тим, вказані витрати були пов`язані із вчиненням позивачем дій, необхідних для розгляду справи в суді, адже за відсутності висновку судового експерта такий звіт оцінювача був покладений судом в основу судового рішення в частині визначення розміру шкоди. Згідно із ч. 4 ст. 140 ЦПК України граничний розмір компенсації витрат, пов`язаних з проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням та вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Постановою Кабінету Міністрів України від 27 квітня 2006 року № 590 затверджено граничні розміри компенсації витрат, пов`язаних з розглядом цивільних та адміністративних справ. Зокрема, витрати пов`язані із вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи, не можуть перевищувати 50 відсотків розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб за сукупність дій, необхідних для розгляду справи. Оплата проведення оцінки з визначення розміру завданих збитків була здійснена позивачем [PERSON] 06.04.2020, в той час як станом на квітень 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб в Україні складав 2102 грн. Таким чином, з відповідача на користь позивача [PERSON] слід стягнути суму витрат пов`язаних із вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи, у граничному розмірі 1051 грн., що складає 50 % від 2102 грн. 5.2. Суд також враховує, що понесення позивачами судових витрат зі сплати судового збору у сумі 840 грн. 80 коп. підтверджується квитанціями №0.0.1719405047.1 та № 0.0.1719385103.1 від 27.05.2020. Враховуючи викладене та з урахуванням задоволення позовних вимог, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача [PERSON] суму сплаченого судового збору в розмірі 420 грн. 40 коп. та на користь позивача [PERSON] суму сплаченого судового збору в розмірі 420 грн. 40 коп. 5.3. В підсумку судові витрати, які підлягають стягненню з відповідача на користь позивача [PERSON] складають 1471 грн. 40 коп. (420,40 грн. + 1051,00 грн.), а на користь позивача [PERSON] складають 420 грн. 40 коп.

Outcome: approved