Jurisdiction: civil
Date: 2014-07-27 00:00:00

08 липня 2014 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що [INFO] померла її баба [PERSON] Після її смерті залишилася спадщина, до складу якої увійшло право власності на земельну частку (пай). Спадщину після смерті баби [PERSON] фактично прийняв, але не оформив на себе, її син [PERSON], рідний батько позивачки. [INFO] [PERSON] помер. На даний час [PERSON] має намір прийняти спадщину, що залишилась після смерті батька [PERSON], але при зверненні з заявою до нотаріуса було встановлено, що нею пропущений шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Посилаючись на те, що строк подачі заяви про прийняття спадщини нею пропущений з поважних причин, так як вона була юридично не обізнана з цього приводу, вважала, що і так фактично прийняла спадщину, тому [PERSON] звернулась до суду з позовом, в якому просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. В судове засідання позивачка [PERSON] не з'явилась, направила суду заяву про розгляд справи без її участі, позовну заяву підтримує. Представник відповідача - Гуринівської сільської ради Білопільського району Сумської області в судове засідання не з'явився, причин неявки суду не повідомив, хоча належним чином був сповіщений про день, час і місце розгляду справи. Відповідно до ч.2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін за наявними в справі доказами без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до вимог ч.2 ст.197 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, повно, всебічно та об'єктивно дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх в сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що батьком позивачки [PERSON], дівоче прізвище якої було [PERSON], був нині покійний [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження позивачки та свідоцтвом про укладення шлюбу (а.с. 6, 9, 21, 22). Бабою позивачки по батьковій лінії була [PERSON], яка померла [INFO]. Після [PERSON] залишилася спадщина, до складу якої увійшло право власності на земельну частку (пай). За життя [PERSON] заповіту не складала, спадщину після її смерті фактично прийняв, але не оформив на себе, її син [PERSON], рідний батько позивачки, що підтверджується довідкою виконкому Гуринівської сільської ради №281 від 25 березня 2014 року (а.с.14). Батько позивачки [PERSON] помер [INFO], що підтверджується свідоцтвом про його смерть (а. с. 7). Згідно ст. 549 ЦК УРСР, який діяв на час відкриття спадщини визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Статтею 550 ЦК УРСР було встановлено, що строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку і без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину. На даний час позивачка [PERSON] має намір прийняти спадщину, що залишилося після смерті батька [PERSON], а тому звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Але з'ясувалось, що нею пропущений шестимісячний строк для звернення з даною заявою. Згідно частини першої ст. 529 ЦК УРСР при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Згідно п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. У зв'язку з тим, що [PERSON] була юридично не обізнана щодо строку та порядку подання заяви про прийняття спадщини, тому вона своєчасно не звернулась на протязі 6-ти місячного строку з заявою до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] Суд вважає причини пропуску 6-ти місячного строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачкою поважними, тому їй необхідно визначити додатковий строк тривалістю в один місяць з дня набрання чинності рішенням суду. На підставі викладеного,

Outcome: approved