Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-23 00:00:00

\~ \~ 14.07.2017\~року позивач\~звернулась до\~суду з\~позовом до\~відповідача та\~з урахуванням\~уточнених позовних\~вимог просить\~стягнути з\~відповідача на\~її користь\~на відшкодування\~завданих збитків\~ 4\~186\~462,00\~(чотири\~мільйони сто\~вісімдесят шість\~тисяч чотириста\~шістдесят дві)\~грн.\~та \~понесені судові\~витрати. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що відповідач є забудовником будинку [ADDRESS] . \~ \~ 30.12.2005\~року позивач\~уклала з\~відповідачем договір\~пайової участі\~в будівництві\~№ 456/12,\~маючи намір\~придбати нежитлові\~приміщення в\~цокольному поверсі\~будинку та\~відкрити приватну\~клініку. 23.06.2011 року на підставі Розпорядження Харківського міського голови Виконавчим комітетом Харківської міської ради позивачу видано свідоцтво про право власності на нерухоме майно нежитлові приміщення № 18 площею 23,3 кв.м. та № 19 площею 23,8 кв.м. загальною площею 47,1 кв.м. у цокольному поверсі житлового будинку [ADDRESS] . 07.07.2011 року свідоцтво про право власності на нерухоме майно зареєстровано у Комунальному підприємстві «Харківське міське бюро технічної інвентаризації». 06.03.2014 року позивач уклала з відповідачем Договір купівлі-продажу сусідніх нежитлових приміщень цокольного поверху № 23 площею 30,7 кв.м. , № 24 площею 31,7 кв.м., право власності на які було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Утримання та експлуатацію будинку [ADDRESS] здійснює Товариство з обмеженою відповідальністю «Служба житлово-комунального господарства», з яким позивачем були укладені відповідні договори. Під час експлуатації нежитлових приміщень позивачем були виявлені будівельні недоліки, що перешкоджало їх експлуатації, та їх наслідками були неодноразові залиття приміщень позивача з боку сусіднього інженерно-технічного приміщення будинку. Влітку 2014 року в приміщеннях [ADDRESS] та [ADDRESS] з`явилися запах сирості, висока вологість, грибкові утворення на покриттях стін та меблів. Відповідно до Акту обстеження від 20.08.2014 року, складеному комісією з представників відповідача та експлуатуючої організації, було виявлено зволоження стін та підстилаючого шару в конструкції підлоги, викладено пропозиції щодо усунення зволоження. Після цього відповідачем були проведені роботи відповідно до викладених пропозицій. Акт виконаних робіт позивачу не надавався. У липні 2015 року сталося залиття приміщень позивача з боку сусіднього технічного приміщення будинку. Відповідно до укладеного з експлуатуючою організацією Договору про усунення недоліків від 30.07.2015 року, Акту прийому-здачі будівельних робіт від 10.12.2015 року та гарантійного листа від 10.12.2015 року, залиття сталося через недоліки експлуатації сантехнічних систем будинку, в приміщенні позивача знову були проведені будівельні роботи та позивачу був виданий гарантійний лист, що виконані роботи повністю виключають аварійні ситуації в майбутньому. Влітку 2016 року в приміщеннях позивача знову з`явилися сирість, висока вологість та грибкові ураження стін. Але всі її звернення з цього приводу були проігноровані та залишені без відповіді. 09.11.2016 року відбулося чергове залиття приміщення позивача і знову з боку сусіднього технічного приміщення. Що призвело до намокання підлоги і стін, появи високої вологості, грибкових уражень та нестерпного запаху. Вимоги позивача до експлуатуючої організації скласти акт залиття та усунути наслідки були проігноровані та залишені без відповіді. \~ \~ Для\~визначення причин\~залиття її\~приміщення позивач\~звернулася до\~експертної установи. Відповідно до Висновку експертного будівельно-технічного дослідження Товариства «Судова незалежна експертиза України» від 26.02.2017 р. найбільш імовірною причиною залиття приміщень 09.11.2016 року є потрапляння води крізь конструктивні елементи будинку ймовірно через відсутність належної гідроізоляції фундаментів та негерметичність вводу труб теплових мереж. З урахуванням того, що відсутність належної гідроізоляції фундаментів та негерметичність вводу теплових мереж є порушеннями Державних будівельних норм України, а отже є прихованими будівельними недоліками, позивач звернулася 06.03.2017 року з претензією до відповідача з вимогою усунути будівельні недоліки. У відповідь на претензію № 195 від 29.03.2017 року відповідач повідомив позивача, що виконає всі необхідні роботи, які пов`язані з усуненням наслідків недоліків, що виникли у результаті неналежної експлуатації будинку. Строки усунення недоліків будуть встановлені пізніше, після проведення необхідних досліджень. Але і на теперішній час відповідачем дослідження не проводилися та роботи з усунення недоліків не розпочалися. Позивач вважає, що будівельні недоліки, наслідками яких стали неодноразові залиття її приміщення, виникли з вини відповідача, який є забудовником будинку. Зазначає, що через пошкоджений внаслідок численних затоплень стан приміщення: від стін відходять шпалери, пошкоджені двері, на стінах великі грибкові ураження, та через високу вологість та нестерпний запах використовувати його неможливо. Через що її підприємницька діяльність понесла тяжкі для неї матеріальні збитки. Значні періоди часу вона перебувала в стані ремонту приміщень. Її діяльність постійно припинялася, що негативно позначалося на результатах, вона втратила багато пацієнтів. Крім того, від неї звільнилися всі наймані співробітники, розірвали договори оренди орендарі у зв`язку з неможливістю подальшого проведення своєї діяльності через тривалий аварійний стан приміщень. Позивач вважає, що виконання відповідачем будівельних робіт з істотними недоліками, із порушенням Державних будівельних норм, що призвело до суттєвого пошкодження її приміщень та неможливості їх використання, і не усунення ним цих недоліків, є підставою для відшкодування їй завданих відповідачем збитків у розмірі, визначеному у Звіті про оцінку майна від 20.10.2017 року станом на дату оцінки. Представник відповідача надав до суду відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що 31.12.2010 р. Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області виданий Сертифікат відповідності № ХК 000370, який засвідчує відповідність закінченого будівництвом об`єкту проектній документації, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил та підтверджує його готовність до експлуатації. Висновок будівельно-технічного експертного дослідження вважає неналежним доказом, він є імовірним і не містить категоричного твердження, базується тільки на фотографіях та словах замовника експертизи. Вважає, що позивач самовільно, без відповідних узгоджень, змінила цільове призначення вбудованих приміщень (офісних) та використовує їх як медичний центр. Будівельними вимогами до медичних центрів встановлено обов`язкове використання примусової приточно-витяжної вентиляції, яку позивач не забезпечила. Зазначає, що деліктна відповідальність настає лише за вини заподіювача шкоди. Вважає, що оцінка майна проведена з порушенням вимог законодавства, оцінювач особисто не робив огляд майна, що оцінюється, зроблені ним розрахунки є необґрунтованими. Просить відмовити у позовних вимогах в повному обсязі через їх безпідставність. \~ \~ Позивач\~направила до\~суду письмову\~відповідь на\~відзив на\~позовну заяву,\~у якій\~повністю не\~погодилась із\~позицією та\~доводами представника\~відповідача.\~Вважає,\~що прийняття\~будинку в\~експлуатацію не\~гарантує відсутність\~прихованих будівельних\~недоліків,\~саме тому\~нормами діючого\~законодавства передбачена\~відповідальність забудовника\~за будівельні\~недоліки та\~його обов`язок\~відшкодувати завдану\~цими недоліками\~шкоду,\~а отже\~наявність Сертифікату\~відповідностізакінченого будівництвом об`єкта проектній документації, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил не є доказом відсутності будівельних недоліків. Відповідач не надав ніяких пояснень стосовно своєї бездіяльності, у тому числі після обіцянки у відповіді на її претензію усунути недоліки та їх наслідки. Висновок будівельно-технічного експертного дослідження вважає належним доказом у справі. Крім вивчення наданих матеріалів експертом проведено візуально-інструментальне обстеження, встановлені характерні для залиття пошкодження приміщень, відсутність належної гідроізоляції та негерметичність вводу труб інженерних мереж теплопостачання в інженерно-технічному приміщенні. Зазначає, що відповідач, заперечуючи проти наявності будівельних недоліків та ставлячи під сумнів висновки експертного дослідження, не вказав будь-яку іншу можливу причину залиття її приміщень. Заперечує проти призначення її приміщень, як «офісні» та зазначає, що під час підписання попередніх договорів, договорів дольової участі у будівництві та купівлі-продажу нежитлових приміщень їх цільове призначання не встановлювалося. Зазначає, що надає медичні послуги з рефлексотерапії на підставі ліцензії Міністерства охорони здоров`я України. Державними будівельними нормами України не встановлено ніяких додаткових вимог щодо приміщень для рефлексотерапії. Висновками установ державної санітарно-епідеміологічної служби Міністерства охорони здоров`я України встановлена відповідність її приміщень вимогам санітарних норм, медичним критеріям безпеки та вимогам Державних будівельних норм України. Посилання відповідача на норми ст. 1166 ЦК України, як на підставу звільнення від відповідальності за спричинення збитків через недоведеність його вини, позивач вважає хибним. Зазначає, що нормами ст. 1209 ЦК України встановлена відповідальність забудовника нерухомого майна, та відшкодування шкоди, завданої недоліками нерухомого майна, не залежить від вини його виробника. Звіт про оцінку майна вважає обґрунтованим та зробленим на підставі дійсних даних. Посилання відповідача на те, що оцінювач особисто не робив огляд майна, що оцінюється, вважає хибним та таким, що суперечить змісту оцінки. Вважає позовні вимоги законними та цілком обґрунтованими, просить суд задовольнити їх у повному обсязі. Ухвалою суду від 26.02.2020 року у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, виконання якої доручено експертам Харківського НДІ судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса, попередивши їх про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених обов`язків по ст.ст.\~384\~і\~385 КК України. На вирішення експертів поставлені наступні питання: 1. Чи відповідають нежитлові приміщення цокольного поверху №18, №19, №23, №24 у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] проектно-технічній документації на його будівництво та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (містобудівним, протипожежним, санітарно-гігієнічним тощо)? Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності? 2. Чи відповідають виконані будівельні роботи та матеріали нежитлових приміщень цокольного поверху №18, №19, №23, №24 у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартам, технічним умовам тощо)? Якщо не відповідають, то в чому полягають невідповідності? 3. Чи є стан нежитлових приміщень цокольного поверху №18, №19, №23, №24 у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] . Яка причина залиття нежитлового приміщення цокольного поверху № 24 у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] , що мала місце 09.11.2016 р? 5.Чи існує причинний зв`язок між незадовільним технічним станом інженерних комунікацій, елементів будівельних конструкцій та споруд і залиттям нежитлового приміщення цокольного поверху №24 у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] .Яка причина зволоження підстилаючого шару в конструкції підлоги та нижніх частин стін в нежитлових приміщень [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , №24 у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] , що мало місце в серпні 2014 року? 7. Яка причина залиття нежитлових приміщень [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , що мало місце в липні 2015 року? 8. Чи наявна гідроізоляція зовнішніх стін будинку [ADDRESS] ? Якщо так, то чи відповідає її виконання вимогам нормативно-правових актів та проектної документації? 9. Чи наявна гідроізоляція зовнішніх стін приміщення бойлерної, зі сторони теплової камери теплотраси, будинку [ADDRESS] ? Чи є вона суцільною? Чи відповідає її виконання вимогам нормативно-правових актів та проектної документації? 10. Чи наявна гідроізоляція зовнішніх стін нежитлових приміщень [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] ? Чи є вона суцільною? Чи відповідає її виконання вимогам нормативно-правових актів та проектної документації? 11. Чи відповідає конструкція зовнішніх стін будинку [ADDRESS] нижче рівня землі проектній документації? 12. Чи наявна гідроізоляція в тепловій камері будинку [ADDRESS] ? Якщо так, чи унеможливлює вона витік та/або потрапляння з/в неї води? 13. Чи відповідає ввід тепломережі в приміщення бойлерної будинку [ADDRESS] вимогам нормативно-правових актів та проектній документації? 14. Чи є герметичним ввід тепломережі в приміщення бойлерної будинку [ADDRESS] ? Чи є сліди виконання ремонтних робіт після здачі будівлі в експлуатацію? 15. Чи є суцільною гідроізоляція стін в приміщенні бойлерної будинку [ADDRESS] ? Чи унеможливлює вона потрапляння води в сусідні приміщення? 16. Чи відповідали конструкції, їх характеристики та інженерні комунікації, розташовані в нежитлових приміщень [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , сусідніх з ними приміщень та приміщень бойлерної, станом на момент здачі в експлуатацію будівлі вимогам нормативно-правових актів та проектній документації? 17. Чи був придатним до нормальної експлуатації технічний стан нежитлових приміщень [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] в наступні періоди: з серпня 2014 року по листопад 2014 року; з липня 2015 по грудень 2015 року; з 09.11.2016 року по цей час? Якщо ні, то чи є причинно-наслідковий зв`язок між будівельними недоліками та фактичним станом нежитлових приміщень? Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. 31.08.2020 року до суду надійшов висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 7330 від 28.08.2020 року. Ухвалою суду від 01.09.2020 року відновлено провадження по справі. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити Представник позивача адвокат Москаленко І.Б. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити. Представник відповідача адвокат Полтавський О.В. в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив. Представник відповідача адвокат Скриннік І.А. в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання був повідомлений належним чином, подав заяву про відкладення розгляду справи на іншу дату у зв`язку з його зайнятістю в іншій справі, яка буде розглядатися в Жовтневому районному суді м. Харкова 24 травня 2021 року о 10-00 годині (справа № 639/531/17). З цього приводу суд зазначає, що судові засідання неодноразово відкладалися за заявами відповідача та його представників. Судове засідання, призначене на 09.03.2021 року, не відбулося та було відкладено судом через вступ у справу нового представника відповідача адвоката Марченко О.П. та подання нею клопотання про ознайомлення з матеріалами справи. Судове засідання, призначене на 07.05.2021 року, не відбулося та було відкладено судом на 14.05.2021 року за клопотанням відповідача, яке він обґрунтовував тим, що адвокат Марченко О.П. вже не представляє його інтереси у даній справі та йому необхідний час для укладення договору про надання правової допомоги з іншим адвокатом. Судове засідання, призначене на 14.05.2021 року, не відбулося через вступ у справу нового представника відповідача адвоката Скриннік І.А. та подання ним клопотання про ознайомлення з матеріалами справи. Судове засідання було відкладено на 24.05.2021 року на 10-00 годину, дата та час судового засідання були узгоджені з позивачем, з представником позивача адвокатом Москаленко І.Б. та з представником відповідача адвокатом Скриннік І.А. Відповідно до частини першої \~статті 223 ЦПК України\~неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Частиною другою цієї статті визначено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього\~Кодексу\~судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість з`явлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. Частиною третьою статті 223 ЦПК України\~встановлено, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою. Клопотання представника відповідача про відкладення судового засідання, призначеного на 24.05.2021 року, суд розцінює спробою затягування розгляду даної цивільної справи, так як судом встановлено наступне. Як вбачається з матеріалів справи, суд, відкладаючи судове засідання, яке було призначене на 14.05.2021 року, узгоджував з представником відповідача адвокатом Скриннік І.А. дату та час наступного засідання 24.05.2021 року. При цьому від представника відповідача не надходили під час узгодження дати та часу будь-які заперечення проти проведення судового засідання 24.05.2021 року. Про призначення на цю дату та час судового засідання в іншому суді з його участю представник відповідача суд не повідомляв. В заяві про відкладення розгляду справи представник відповідача не пояснив причини, з яких він надав перевагу участі в іншому судовому засіданні. В судовому засіданні позивач та його представник заперечували проти задоволення клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи та наполягали на проведенні судового засідання у зв`язку з неявкою представників відповідача без поважних причин та зазначили, що дата і час судового засідання були узгоджені з представником відповідача адвокатом Скриннік І.А. та в своїй заяві про відкладення розгляду справи він не пояснив, чому він надав перевагу участі в іншому судовому засіданні. Суд, вислухавши думку позивача та його представника адвоката Москаленко І.Б., взявши до уваги матеріали цивільної справи, дійшов до наступних висновків. Завданнями цивільного судочинства згідно\~ст.2 ЦПК України\~є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Відповідно до\~ст. 6 ЦПК України, суд зобов`язаний поважати честь і гідність учасників судового процесу і здійснювати правосуддя на засадах їх рівності перед законом і судом. Цивільно процесуальним законодавством учасники справи наділені як процесуальними правами так і процесуальними обов`язками. Частиною другою\~статті 43 ЦПК України\~передбачено, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, з`являтися в судові засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою, надавати суду повні та достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні та інше. Частиною 1\~статті 64 ЦПК України\~передбачено, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Частиною 1\~статті 44 ЦПК України, передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається. Відповідно до частини 1 статті 44 ЦПК України, залежно від конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, дії, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи. Відповідно до частини 4\~ст. 44 ЦПК України, суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами учасниками судового процесу. Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~(далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України). Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. Неявка в судові засідання представників відповідача, яким було відомо про провадження у справі, неодноразові клопотання відповідача та його представників про перенесення судових засідань дають підстави стверджувати про неналежне здійснення ними своїх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, що призвели до затягування судового розгляду даної справи, яка тривалий час не може бути вирішена по суті. Суд вважає неявку в судове засідання представника відповідача адвоката Скриннік І.А. неповажною, враховує неодноразову неявку в судові засідання без повідомлення причин неявки представника відповідача адвоката Полтавського О.В. та відповідно до статті 223 ЦПК України вирішив розглядати справу за відсутності учасників справи, які не з`явилися. Представником позивача адвокатом Москаленко І.Б. була подана заява про залишення без розгляду заяв позивача від 28.11.2017 р. та від 14.12.2017 р. про виклик свідків і клопотання позивача від 13.09.2019 р. про витребування доказів через те, що у позивача відпала необхідність в отриманні доказів та показань свідків. Суд приймає відмову позивача від раніше поданих нею заяв та залишає без розгляду заяви позивача від 28 листопада 2017 року та від 14 грудня 2017 року про виклик свідків і клопотання позивача від 13 вересня 2019 року про витребування доказів. Представником відповідача адвокатом Полтавським О.В. були подані клопотання про закриття провадження у справі і про виклик експерта. Також представником відповідача адвокатом Марченко О.П. були подані заяви про допит позивача в якості свідка, про додаткові письмові пояснення по справі і клопотання про долучення письмових доказів. Позивачем були подані заперечення на клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі, заперечення на заяву представника відповідача про допит позивача в якості свідка, заперечення на клопотання представника відповідача про долучення письмових доказів, заперечення на заяву представника відповідача про додаткові письмові пояснення по справі. Ухвалою суду від 24.05.2021 р. у задоволенні клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі відмовлено. Ухвалою суду від 24.05.2021 р. у задоволенні клопотання представника відповідача про виклик експерта відмовлено. Ухвалою суду від 24.05.2021 р. у задоволенні клопотання представника відповідача про допит позивача в якості свідка відмовлено. Суд відмовляє в задоволенні клопотання представника відповідача про долучення письмових доказів і не бере до уваги під час розгляду справи по суті додані до клопотання письмові докази через порушення представником відповідача встановлених статтею 83 ЦПК України вимог до подання доказів учасниками справи, а саме не надання до суду підтвердження надсилання копій письмових доказів іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги під час розгляду справи додаткові письмові пояснення представника відповідача, оскільки по суті ці додаткові письмові пояснення є додатковим відзивом на позовну заяву, який не відповідає вимогам, встановленим статтею 178 ЦПК України щодо строку та порядку його подання, а саме поданий не у встановлений судом строк та не містить доказів надсилання письмових пояснень по суті позивачу. Позивачем була подана заява про зловживання відповідачем своїми процесуальними правами, в якої вона просила суд визнати дії відповідача зловживанням процесуальними правами та забезпечити розгляд справи у розумні строки, доводи якої враховані судом під час розгляду справи. Дослідивши подані докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дослідивши та перевіривши усі обставини справи, на які сторони посилаються, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Приписами статей\~12,\~81 ЦПК України\~встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до частини 1 статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Частиною 1 статті 13 ЦПК України закріплено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Приписами частини 2 статті 13 ЦПК України закріплено, що збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду. У відповідності до частини 1 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Згідно статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Судом встановлено, що відповідач є забудовником житлового будинку [ADDRESS] . 30.12.2005 року між позивачем та відповідачем було укладено договір № 456/12 про дольову участь у будівництві, відповідно до умов якого останній прийняв на себе зобов`язання щодо будівництва житлового будинку, введення його в експлуатацію та передачі позивачу у власність нежитлового приміщення, розташованого в цокольному поверсі будинку, проектною площею 47,24 кв.м., а позивач зобов`язалася фінансувати будівельні роботи. Свої зобов`язання перед відповідачем щодо оплати будівництва позивач виконала у повному обсязі. 23.06.2011 року на підставі Розпорядження Харківського міського голови № 2700 від 20.06.2011 року Виконавчим комітетом Харківської міської ради позивачу видано свідоцтво про право власності на нерухоме майно нежитлові приміщення № 18 площею 23,3 кв.м. та № 19 площею 23,8 кв.м. загальною площею 47,1 кв.м. у цокольному поверсі житлового будинку літ. «А-16» за адресою: [ADDRESS] . 07.07.2011 року свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 23.06.2011 року було зареєстровано у Комунальному підприємстві «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» за № 33974715. 06.03.2014 року позивач уклала з відповідачем Договір купівлі-продажу сусідніх нежитлових приміщень цокольного поверху № 23 площею 30,7 кв.м. , № 24 площею 31,7 кв.м. в житловому будинку літ. «А-16», які розташовані за адресою: [ADDRESS] . Право власності на зазначені нежитлові приміщення цокольного поверху зареєстровано приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 06.03.2014 року за № 308157763101. 01.02.2012 року між позивачем та Товариством з обмеженою відповідальністю «Служба житлово-комунального господарства» було укладено договір № С1-94В на участь у витратах по експлуатації нежитлових приміщень площею 47,1 кв.м. та 40,3 кв.м. 06.03.2014 року між позивачем та Товариством з обмеженою відповідальністю «Служба житлово-комунального господарства» було укладено договір № 501-94В про надання послуг з утримання будинків, споруд, прибудинкових територій та надання комунальних послуг, по експлуатації нежитлових приміщень № 23 та № 24 площею 62,4 кв.м. Відповідно до зазначених договорів виконавець здійснює обслуговування та експлуатацію житлового будинку [ADDRESS] . Під час експлуатації позивачем нежитлових приміщень нею були виявлені будівельні недоліки, що перешкоджало їх експлуатації, та їх наслідками були неодноразові залиття приміщень позивача з боку сусіднього інженерно-технічного приміщення будинку. Влітку 2014 року в приміщеннях [ADDRESS] та [ADDRESS] з`явилися запах сирості, висока вологість, грибкові утворення на покриттях стін та меблів. Відповідно до Акту обстеження від 20.08.2014 року, складеному комісією з представників відповідача та Товариства з обмеженою відповідальністю «Служба житлово-комунального господарства», було виявлено зволоження підстилаючого шару в конструкції підлоги і, як результат, зволоження нижніх частин стін. Встановлено, що імовірною причиною зволоження з`явилося скидання води в інженерно-технічне приміщення в результаті технологічних заходів. Викладено пропозиції щодо усунення зволоження: 1) провести гідроізоляцію підлоги в інженерно-технічному приміщенні; 2) в приміщенні між зовнішніми стінами і діафрагмою жорсткості замінити пісок на сухий бетон на дрібному заповнювачі; 3) замінити обмазувальну гідроізоляцію зовнішніх стін на обклеювальну; 4) місце прийому зливових вод виконати з урахуванням залпового скиду води і гідроізоляції; 5) після відновлення конструкції підлоги виконати обмазувальну гідроізоляцію. Як стверджує позивач та відповідач проти цього не заперечує, відповідачем були проведені будівельні роботи відповідно до зазначених в акті пропозицій. Акт виконаних робіт позивачу не надавався. Також акт виконаних робіт не був наданий відповідачем суду. У липні 2015 року сталося залиття приміщень позивача з боку сусіднього технічного приміщення будинку. Відповідно до укладеного з експлуатуючою організацією Товариством з обмеженою відповідальністю «Служба житлово-комунального господарства» Договору про усунення недоліків від 30.07.2015 року, виконавець прийняв на себе зобов`язання виконати демонтаж і монтаж меблів, розбирання і відновлення підлоги, оздоблювальні роботи, виправити всі явні та приховані недоліки, які привели до неодноразових аварій в приміщеннях позивача. Відповідно до Акту прийому-здачі будівельних робіт від 10.12.2015 року виконавцем виконані роботи по демонтажу мокрого підстилаючого шару підлоги, виправлені всі недоліки та подальші аварійні ситуації виключені. Гарантійним листом від 10.12.2015 року, директор ТОВ «СЖКГ» повідомив про виконання всього комплексу ремонтних робіт та гарантував, що виконані роботи повністю виключають аварійні ситуації в приміщенні позивача в майбутньому. Влітку 2016 року в приміщенні позивача знову з`явилися сирість, висока вологість, грибкові ураження стін, з приводу чого вона неодноразово зверталася з заявами та претензіями до керівника експлуатуючої організації від 15.07.2016 р., 07.09.2016 р., 19.10.2016 р. Відповіді на заяви позивач не отримала. Акти обстеження не складалися. Негативні наслідки не були усунені. 09.11.2016 року відбулося залиття приміщення позивача з боку сусіднього технічного приміщення. Що призвело до намокання підлоги і стін, появи високої вологості, грибкових уражень та нестерпного запаху. Заява позивача від 11.11.2016 р. до експлуатуючої організації з вимогою усунути причини та наслідки залиття і наступні заяви від 09.03.2017 р., від 05.04.2017 р. були залишені без відповіді. Відповідно до Висновку експертного будівельно-технічного дослідження № ED-1704-1-631.16, складеного 26.02.2017 року судовим експертом Товариства з обмеженою відповідальністю «Судова незалежна експертиза України», в приміщенні котельні № 24г виявлено сліди залиття у вигляді зволоження, плям, відставання полотна шпалер, грибкових утворень, деформації дверної коробки; в приміщеннях коридору № 24в та кабінету № 24б виявлено сліди залиття у вигляді зволоження, плям, грибкових утворень; в приміщеннях відчувається сирість та запах цвілі. По периметру технічного приміщення, вище рівня підлоги, спостерігається гідроізоляція, при цьому вона є нерівномірною, несуцільною, наявні місця відставання та повної відсутності. Найбільш імовірною причиною залиття приміщень - нежитлового приміщення [ADDRESS] є потрапляння води крізь конструктивні елементи будинку в результаті аварії на пожежному гідранті (розташованому ззовні від будинку), що мало місце 09.11.2016 р. При цьому залиття в приміщенні кабінету №24б ймовірно відбулось через неналежним чином виконані роботи з гідроізоляції фундаментів; залиття в приміщенні коридору №24в ймовірно відбулось через потрапляння води з основи підлоги приміщення тамбура; залиття в приміщенні кабінету №24г ймовірно відбулось через потрапляння води з основи підлоги приміщення тамбура, а також могло відбутись через неналежним чином виконані роботи з гідроізоляції фундаментів. Потрапляння води в основу підлоги приміщення тамбура могло відбутись через неналежним чином виконані роботи з гідроізоляції фундаментів (в тому числі по всій довжині зовнішньої стіни технічного приміщення (бойлерної)), або з технічного приміщення (бойлерної). Потрапляння води в технічне приміщення (бойлерну) ймовірно відбулось в місці уведення труб інженерних мереж теплопостачання, що свідчить про негерметичність вводу, а також могло відбутись через неналежним чином виконані роботи з гідроізоляції фундаментів. 06.03.2017 року позивач звернулася з претензією до відповідача з вимогою усунути будівельні недоліки, які є причиною постійних аварійних ситуацій, пов`язаних з залиттям її приміщень. Листом № 195 від 29.03.2017 року відповідач повідомив позивача, що виконає всі необхідні роботи, які пов`язані з усуненням наслідків недоліків, що виникли у результаті неналежної експлуатації будинку. Строки усунення недоліків будуть встановлені пізніше, після проведення необхідних досліджень. Як стверджує позивач та відповідач проти цього не заперечує, дослідження не проводилися та роботи з усунення недоліків не були розпочаті. Для визначення вартості спричинених збитків позивач звернулася до суб`єкта оціночної діяльності. Відповідно до Звіту про оцінку майна № SM-564-10-17, складеного 20.10.2017 року суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] , вартість збитків або втрати, яких позивач зазнала у зв`язку із пошкодженням речі, а також витрати, які позивач зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) : 3\~375 645 (три мільйони триста сімдесят п`ять тисяч шістсот сорок п`ять) грн. та доходи, які позивач могла б одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода): 810 800 (вісімсот десять тисяч вісімсот) грн., становить загальну суму 4\~186\~462 (чотири мільйони сто вісімдесят шість тисяч чотириста шістдесят дві) грн. Відповідно до акту готовності об`єкта до експлуатації № 10 від 27.12.2010 року приймальною комісією прийнято рішення вважати закінчений будівництвом об`єкт: Секція № [NUMBER] , як третій пусковий комплекс багатоповерхового житлового будинку з вбудованими приміщеннями соцкульпобуту та підземним гаражем стоянкою по [ADDRESS] , готовим до експлуатації. На підставі акта готовності об`єкта до експлуатації Інспекцією державного архітектурного-будівельного контролю у Харківській області 31.12.2010 року виданий сертифікат № ХК 000370 відповідності закінченого будівництвом об`єкта проектній документації, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил. Висновком державної санітарно-епідеміологічної експертизи Московської районної санітарно-епідеміологічної станції м. Харкова № 05.03.02-04/60881 від 19.06.2012 року встановлено відповідність об`єкту експертизи вимогам санітарних норм щодо кабінету рефлексотерапії ФО-П Циганенко В.В., який розташований за адресою: [ADDRESS] . Висновком державної санітарно-епідеміологічної експертизи Харківського міського Управління Головного управління Держсанепідслужби у Харківській області № 05.03.02-04/5149 від 13.02.2015 року встановлено відповідність об`єкту експертизи вимогам санітарних норм щодо приміщень медичного центру « [INFO] » ФО-П [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Згідно акту огляду приміщень позивача, складеного представниками ТОВ "Служба житлово-комунального господарства" 27.08.2018 року, виявлено часткове залиття приміщень позивача, а саме в приміщенні № 24 просочилася вода з-під плінтусів на підлогу. Причиною залиття є аварійна ситуація і порив на трасі гарячого водопостачання, яка викликала затоплення траси тепломережі і камери введення теплоносія в будинок. З висновку експерта Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса Міністерства юстиції України Гнєтнєва С.С. № 7330 від 28.08.2020 року вбачається, що натурним обстеженням встановлено наявність зволоження стін та грибку, пісок підстилаючого шару підлоги зволожений, шару гідроізоляції не виявлено. Встановлено факт зволоження будівельних конструкцій приміщень, що вказує на незабезпечення гідроізоляції приміщень. Висновки експерта на поставлені питання: По 1-му питанню: нежитлові приміщення цокольного поверху №№18, 19, 23, 24 у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] не відповідають вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва, в частині: -\~п.\~2.1.1\~ДБН В.1.2-14:2018\~«Система забезпечення\~надійності та\~конструктивної безпеки\~будівельних об`єктів.\~Загальні принципи\~забезпечення надійності\~та конструктивної\~безпеки будівель\~і споруд»\~[3.]:\~забезпечення безпеки для\~здоров`я та\~майна;\~забезпечення можливості використання об`єкта за призначенням і нормального функціонування; створення необхідного рівня зручностей і комфорту; обмеження ступеня ризику виникнення збитків шляхом виконання вимог до безвідмовності гідроізоляції приміщень; - п. 4.2 ДБН В.1.2-8-2008 «Система забезпечення надійності та безпеки будівельних об`єктів. Основні вимоги до будівель і споруд. Безпека життя і здоров`я людини та захист навколишнього природного середовища» [4.]: задоволення основних вимог щодо безпеки життя і здоров`я людини, бо вони побудовані так, що становлять загрози в результаті наявності певної кількості вологи в елементах будівельних об`єктів та на їх поверхнях все\-редині приміщень; - п. 5.2 ДБН В.1.2-8-2008 «Система забезпечення надійності та безпеки будівельних об`єктів. Основні вимоги до будівель і споруд. Безпека життя і здоров`я людини та захист навколишнього природного середовища» [4.]: не усунення факторів впливу у вигляді забруднення, що надходять з систем комунікацій, вологості повітря у приміщеннях, грибкових уражень будівельних виробів. По 2-му питанню: виконані будівельні роботи та матеріали нежитлових приміщень цокольного поверху №№18, 19, 23, 24 у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] , не відповідають проектно-технічній документації на їх будівництво та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартам, технічним умовам тощо), в частині: -\~п.\~2.1.1\~ДБН В.1.2-14:2018\~«Система забезпечення\~надійності та\~конструктивної безпеки\~будівельних об`єктів.\~Загальні принципи\~забезпечення надійності\~та конструктивної\~безпеки будівель\~і споруд»\~[3.]:\~забезпечення безпеки для\~здоров`я та\~майна;\~забезпечення можливості використання об`єкта за призначенням і нормального функціонування; створення необхідного рівня зручностей і комфорту; обмеження ступеня ризику виникнення збитків шляхом виконання вимог до безвідмовності гідроізоляції приміщень; - п. 4.2 ДБН В.1.2-8-2008 «Система забезпечення надійності та безпеки будівельних об`єктів. Основні вимоги до будівель і споруд. Безпека життя і здоров`я людини та захист навколишнього природного середовища» [4.]: задоволення основних вимог щодо безпеки життя і здоров`я людини, бо вони побудовані так, що становлять загрози в результаті наявності певної кількості вологи в елементах будівельних об`єктів та на їх поверхнях все\-редині приміщень; - 5.2 ДБН В.1.2-8-2008 «Система забезпечення надійності та безпеки будівельних об`єктів. Основні вимоги до будівель і споруд. Безпека життя і здоров`я людини та захист навколишнього природного середовища» [4.]: не усунення факторів впливу у вигляді забруднення, що надходять з систем комунікацій, вологості повітря у приміщеннях, грибкових уражень будівельних виробів. \~ \~ По\~3-му\~питанню: технічний стан нежитлових приміщень цокольного поверху №18, №19, №23, №24 у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] не є аварійним. На момент огляду об`єкт перебуває у стані відмови-перешкоди, що характеризується поступовим накопичення збитків. Причиною не нормованого зволоження будівельних конструкцій у приміщеннях є незабезпечення гідроізоляції. \~ \~ По\~4-му\~питанню: причиною залиття нежитлового приміщення № [NUMBER] у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] , що мало місце 09.11.2016 є незабезпечення гідроізоляції приміщень. \~ \~ По\~5-му\~питанню: причинний зв`язок між залиттям нежитлового приміщення №24 у цокольному поверсі по [ADDRESS] та незадовільним станом інженерних комунікацій є непрямим, оскільки гідроізоляція стін приміщень цокольного поверху виконується за для запобігання дії волого ґрунту, без врахування наявності систем та комунікацій, в яких використовується вода. Прямою причиною зволоження стін, є незабезпечення гідроізоляції приміщення №24. \~ \~ По\~6-му\~питанню: причиною зволоження підстилаючого шару в конструкції підлоги та нижніх частин стін в нежитлових приміщеннях [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , №24 у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] , що мало місце в серпні 2014 року є незабезпечення гідроізоляції приміщень. \~ \~ По\~7-му\~питанню: причиною залиття нежитлових приміщень [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , що мало місце в липні 2015 року є незабезпечення гідроізоляції приміщень. \~ \~ По\~8-му\~питанню: гідроізоляція зовнішніх стін будинку [ADDRESS] , не забезпечена та не відповідає наступним вимогам нормативів: -\~п.\~2.1.1\~ДБН В.1.2-14:2018\~«Система забезпечення\~надійності та\~конструктивної безпеки\~будівельних об`єктів.\~Загальні принципи\~забезпечення надійності\~та конструктивної\~безпеки будівель\~і споруд»\~[3.],\~у частині:\~забезпечення безпеки для\~здоров`я та\~майна;\~забезпечення можливості використання об`єкта за призначенням і нормального функціонування; створення необхідного рівня зручностей і комфорту; обмеження ступеня ризику виникнення збитків шляхом виконання вимог до безвідмовності гідроізоляції приміщень; - п. 4.2 ДБН В.1.2-8-2008 «Система забезпечення надійності та безпеки будівельних об`єктів. Основні вимоги до будівель і споруд. Безпека життя і здоров`я людини та захист навколишнього природного середовища» [4.], у частині задоволення основних вимог щодо безпеки життя і здоров`я людини, бо вони побудовані так, що становлять загрози в результаті наявності певної кількості вологи в елементах будівельних об`єктів та на їх поверхнях все\-редині приміщень; - п. 5.2 ДБН В.1.2-8-2008 «Система забезпечення надійності та безпеки будівельних об`єктів. Основні вимоги до будівель і споруд. Безпека життя і здоров`я людини та захист навколишнього природного середовища» [4.], у частині не усунення факторів впливу у вигляді забруднення, що надходять з систем комунікацій, вологості повітря у приміщеннях, грибкових уражень будівельних виробів. \~ \~ По\~9-му\~питанню: гідроізоляція зовнішніх стін приміщень бойлерної, зі сторони теплової камери теплотраси, будинку [ADDRESS] , не забезпечена, є, щонайменше, не суцільною, її виконання не відповідає вимогам нормативно-правових актів та проектної документації: -\~п.\~2.1.1\~ДБН В.1.2-14:2018\~«Система забезпечення\~надійності та\~конструктивної безпеки\~будівельних об`єктів.\~Загальні принципи\~забезпечення надійності\~та конструктивної\~безпеки будівель\~і споруд»\~[3.],\~у частині:\~забезпечення безпеки для\~здоров`я та\~майна;\~забезпечення можливості використання об`єкта за призначенням і нормального функціонування; створення необхідного рівня зручностей і комфорту; обмеження ступеня ризику виникнення збитків шляхом виконання вимог до безвідмовності гідроізоляції приміщень; - п. 4.2 ДБН В.1.2-8-2008 «Система забезпечення надійності та безпеки будівельних об`єктів. Основні вимоги до будівель і споруд. Безпека життя і здоров`я людини та захист навколишнього природного середовища» [4.], у частині задоволення основних вимог щодо безпеки життя і здоров`я людини, бо вони побудовані так, що становлять загрози в результаті наявності певної кількості вологи в елементах будівельних об`єктів та на їх поверхнях все\-редині приміщень; - п. 5.2 ДБН В.1.2-8-2008 «Система забезпечення надійності та безпеки будівельних об`єктів. Основні вимоги до будівель і споруд. Безпека життя і здоров`я людини та захист навколишнього природного середовища» [4.], у частині не усунення факторів впливу у вигляді забруднення, що надходять з систем комунікацій, вологості повітря у приміщеннях, грибкових уражень будівельних виробів. \~ \~ По\~10-му\~питанню: гідроізоляція зовнішніх стін нежитлових приміщень [ADDRESS] , [ADDRESS] , №23, №24, що розташовані будинку [ADDRESS] є, щонайменш, не суцільною, не відповідає вимогам нормативно-правових актів та проектної документації: -\~п.\~2.1.1\~ДБН В.1.2-14:2018\~«Система забезпечення\~надійності та\~конструктивної безпеки\~будівельних об`єктів.\~Загальні принципи\~забезпечення надійності\~та конструктивної\~безпеки будівель\~і споруд»\~[3.],\~у частині:\~забезпечення безпеки для\~здоров`я та\~майна;\~забезпечення можливості використання об`єкта за призначенням і нормального функціонування; створення необхідного рівня зручностей і комфорту; обмеження ступеня ризику виникнення збитків шляхом виконання вимог до безвідмовності гідроізоляції приміщень; - п. 4.2 ДБН В.1.2-8-2008 «Система забезпечення надійності та безпеки будівельних об`єктів. Основні вимоги до будівель і споруд. Безпека життя і здоров`я людини та захист навколишнього природного середовища» [4.], у частині задоволення основних вимог щодо безпеки життя і здоров`я людини, бо вони побудовані так, що становлять загрози в результаті наявності певної кількості вологи в елементах будівельних об`єктів та на їх поверхнях все\-редині приміщень; - 5.2 ДБН В.1.2-8-2008 «Система забезпечення надійності та безпеки будівельних об`єктів. Основні вимоги до будівель і споруд. Безпека життя і здоров`я людини та захист навколишнього природного середовища» [4.], у частині не усунення факторів впливу у вигляді забруднення, що надходять з систем комунікацій, вологості повітря у приміщеннях, грибкових уражень будівельних виробів. \~ \~ По\~11-му\~питанню: конструкція зовнішніх стін будинку [ADDRESS] нижче рівня землі не відповідає проектній документації із забезпечення гідроізоляції приміщень: -\~п.\~2.1.1\~ДБН В.1.2-14:2018\~«Система забезпечення\~надійності та\~конструктивної безпеки\~будівельних об`єктів.\~Загальні принципи\~забезпечення надійності\~та конструктивної\~безпеки будівель\~і споруд»\~[3.],\~у частині:\~забезпечення безпеки для\~здоров`я та\~майна;\~забезпечення можливості використання об`єкта за призначенням і нормального функціонування; створення необхідного рівня зручностей і комфорту; обмеження ступеня ризику виникнення збитків шляхом виконання вимог до безвідмовності гідроізоляції приміщень; - п. 4.2 ДБН В.1.2-8-2008 «Система забезпечення надійності та безпеки будівельних об`єктів. Основні вимоги до будівель і споруд. Безпека життя і здоров`я людини та захист навколишнього природного середовища» [4.], у частині задоволення основних вимог щодо безпеки життя і здоров`я людини, бо вони побудовані так, що становлять загрози в результаті наявності певної кількості вологи в елементах будівельних об`єктів та на їх поверхнях все\-редині приміщень; - п. 5.2 ДБН В.1.2-8-2008 «Система забезпечення надійності та безпеки будівельних об`єктів. Основні вимоги до будівель і споруд. Безпека життя і здоров`я людини та захист навколишнього природного середовища» [4.], у частині не усунення факторів впливу у вигляді забруднення, що надходять з систем комунікацій, вологості повітря у приміщеннях, грибкових уражень будівельних виробів. \~ \~ По\~12-му\~питанню: гідроізоляція приміщень №№18, 19, 23, 24 зі сторони теплової камери будинку [ADDRESS] не забезпечена, так як вона унеможливлює витік та/або потрапляння в/з неї води. \~ \~ По\~13-му\~питанню: не надається можливим відповісти на питання з визначення відповідності вводу тепломережі в приміщення бойлерної будинку [ADDRESS] вимогам нормативно-правових актів та проектній документації . \~ \~ По\~14-му\~питанню: не надається можливим відповісти на питання з визначення герметичності вводу тепломережі в приміщення бойлерної будинку [ADDRESS] . По 15-му питанню: нежитлові приміщення не забезпечені гідроізоляцією збоку бойлерної будинку [ADDRESS] . Наявне потрапляння води в сусідні приміщення з бойлерною. \~ \~ По\~16-му\~питанню: відповісти на питання з визначення відповідності конструкцій, їх характеристик та інженерних комунікацій, розташованих у нежитлових приміщеннях № [NUMBER] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , сусідніх з ними приміщень та приміщень бойлерної, станом на момент здачі в експлуатацію будівлі вимогам нормативно-правових актів та проектній документації, не надається можливим, з причин зазначених у дослідженні. \~ \~ По\~17-му\~питанню: технічний стан нежитлових приміщень [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] в періоди з серпня 2014 року по листопад 2014 року, з серпня 2015 року по грудень 2015 року, з 09.11.2016 року по цей час не придатний до нормальної експлуатації. Причиною фактичного стану нежитлових приміщень є невідповідність будівельним нормам: -\~п.\~2.1.1\~ДБН В.1.2-14:2018\~«Система забезпечення\~надійності та\~конструктивної безпеки\~будівельних об`єктів.\~Загальні принципи\~забезпечення надійності\~та конструктивної\~безпеки будівель\~і споруд»\~[3.],\~у частині:\~забезпечення безпеки для\~здоров`я та\~майна;\~забезпечення можливості використання об`єкта за призначенням і нормального функціонування; створення необхідного рівня зручностей і комфорту; обмеження ступеня ризику виникнення збитків шляхом виконання вимог до безвідмовності гідроізоляції приміщень; - п. 4.2 ДБН В.1.2-8-2008 «Система забезпечення надійності та безпеки будівельних об`єктів. Основні вимоги до будівель і споруд. Безпека життя і здоров`я людини та захист навколишнього природного середовища» [4.], у частині задоволення основних вимог щодо безпеки життя і здоров`я людини, бо вони побудовані так, що становлять загрози в результаті наявності певної кількості вологи в елементах будівельних об`єктів та на їх поверхнях все\-редині приміщень; - п. 5.2 ДБН В.1.2-8-2008 «Система забезпечення надійності та безпеки будівельних об`єктів. Основні вимоги до будівель і споруд. Безпека життя і здоров`я людини та захист навколишнього природного середовища» [4.], у частині не усунення факторів впливу у вигляді забруднення, що надходять з систем комунікацій, вологості повітря у приміщеннях, грибкових уражень будівельних виробів. Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам суд виходить з наступного. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду встановлені статтею 1166 ЦК України, згідно з якою майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Суд зауважує, що цивільне законодавство в делікатних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, тож якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Відповідно до статті 857 ЦК України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Статтею 883 ЦК України встановлено, що підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта. Згідно із статтею 884 ЦК України підрядник гарантує досягнення об`єктом будівництва визначених у проектно-кошторисній документації показників і можливість експлуатації об`єкта відповідно до договору протягом гарантійного строку, якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. Гарантійний строк становить десять років від дня прийняття об`єкта замовником, якщо більший гарантійний строк не встановлений договором або законом. Підрядник відповідає за дефекти, виявлені у межах гарантійного строку, якщо він не доведе, що вони сталися внаслідок: природного зносу об`єкта або його частин; неправильної його експлуатації або неправильності інструкцій щодо його експлуатації, розроблених самим замовником або залученими ним іншими особами; неналежного ремонту об`єкта, який здійснено самим замовником або залученими ним третіми особами (частина друга статті 884 ЦК України). Статтею 860 ЦК України встановлено, що перебіг гарантійного строку починається з моменту, коли виконана робота була прийнята або мала бути прийнята замовником, якщо інше не встановлено договором підряду. При цьому, відповідно до статті 859 ЦК України, гарантія якості роботи поширюється на все, що становить результат роботи, якщо інше не встановлено договором підряду. Згідно зі статтею 875 ЦК України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Відповідно до частини 1 статті 1209 ЦК України, виготовлювач товару, що є нерухомим майном, виконавець робіт (послуг) зобов`язаний відшкодувати шкоду, завдану фізичній або юридичній особі внаслідок конструктивних, технологічних, рецептурних та інших недоліків товару, робіт (послуг). Відшкодування шкоди не залежить від вини виготовлювача товару, що є нерухомим майном, виконавця робіт (послуг), а також від того, чи перебував потерпілий з ними в договірних відносинах. Згідно з частиною 2 статті 1209 ЦК України, виготовлювач товару, що є нерухомим майном, виконавець робіт (послуг) звільняються від відшкодування шкоди, якщо вони доведуть, що шкода виникла внаслідок непереборної сили або порушення потерпілим правил користування або зберігання товару, результатів робіт (послуг). Статтями 1210, 1211 ЦК України встановлено, що шкода, завдана внаслідок недоліків товару, що є нерухомим майном, підлягає відшкодуванню виготовлювачем товару, якщо її завдано протягом встановленого строку служби (строку придатності) товару, результатів робіт (послуг), а якщо він не встановлений протягом десяти років з дня виготовлення товару, виконання робіт (надання послуги). У відповідності до положень\~ статті 81 ЦПК України,\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, натомість представником відповідача жодним доказом у розумінні положень\~ статті 76 ЦПК України не доведено того, що збитки позивачу спричинені не з вини відповідача та що існують обставини, передбачені частиною другою статті 1209 ЦК України, які є підставою для звільнення відповідача від відшкодування шкоди. Суд приймає висновок судової будівельно-технічної експертизи як належний доказ в розумінні статей 76-80 ЦПК України, такий, що узгоджується з фактичними обставинами, встановленими у справі, та іншими доказами у їх сукупності. Суд приймає звіт суб`єкта оціночної діяльності про оцінку майна як належний доказ в розумінні статей 76-80 ЦПК України та відхиляє доводи відповідача про незаконність оцінки через їх безпідставність та необґрунтованість. У суду немає ніяких підстав для сумнівів у законності та обґрунтованості проведеної оцінки та достовірності її результатів. Клопотання про виклик суб`єкта оціночної діяльності з метою надання ним роз`яснення щодо проведеної оцінки відповідачем заявлено не було. Суд відхиляє доводи відповідача про самовільну зміну позивачем цільового призначення приміщень та непридатність їх для використання як медичний центр, тому що вони спростовуються зібраними у справі доказами. Також суд зазначає, що пошкодження приміщень позивача в усіх випадках відбувалося через потрапляння води ззовні. Збитки, спричинені позивачу, пов`язані з систематичним потраплянням ззовні води в приміщення позивача, через що вони тривалий період знаходяться у стані, не придатному для експлуатації. Відповідно до висновків експертизи приміщення позивача знаходяться у стані відмови-перешкоди, що характеризується поступовим накопиченням збитків у наслідку причини у вигляді незабезпечення гідроізоляції приміщень, за яким відбулося зволоження будівельних конструкцій у приміщеннях. Причинами потрапляння води та непридатного для нормальної експлуатації технічного стану приміщень позивача протягом тривалого часу є недоліки, допущені відповідачем внаслідок порушення ним вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва, що підтверджується зібраними у справі доказами, які не спростовані представником відповідача в ході розгляду справи. Суд зазначає, що на протязі 2014-2015 років у приміщенні позивача двічі проводився капітальний ремонт з усунення будівельних недоліків, але залиття приміщень не припинилося, а отже причини залиття не усунені. Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги, що представником відповідача не надано доказів в обґрунтування заперечень та на спростування висновків щодо причин залиття приміщень позивача, враховуючи висновки судової будівельно-технічної експертизи, суд вирішує справу на підставі наявних в ній матеріалів, та приходить до висновку про задоволення вимог позивача про відшкодування збитків на підставі наданого до суду звіту про оцінку майна № SM-564-10-17 від 20.10.2017 року про оцінку вартості збитків, завданих власнику нерухомого майна, на суму 4\~186\~462,00 грн. станом на дату оцінки. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог\~ст. 141 ЦПК України. Відповідно до відомостей, що містяться в матеріалах справи, позивачем було сплачено 8\~000,00 грн. судового збору за подання позовної заяви, 8500,00 грн. за проведення експертного будівельно-технічного дослідження та 8\~580,00 грн. за проведення експертизи. У зв`язку з задоволенням позову, зазначені витрати підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved