Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-31 00:00:00

12 січня 2017 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Іскрисківщинської сільської ради Білопільського району Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що 20 квітня 2015 року помер її рідний брат [PERSON], після смерті якого відкрилась спадщина на все належне йому майно, зокрема на земельну ділянку площею 6,0846 га, розташовану на території Іскрисківщинської сільської ради Білопільського району Сумської області, яка належала померлому на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку. За життя [PERSON] заповіту не складав, інших спадкоємців крім позивача у померлого немає. На даний час вона має намір прийняти спадщину, що залишилась після смерті брата, але при зверненні до нотаріуса було встановлено, що нею пропущений шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини. Причиною пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини позивач зазначила складні сімейні обставини та скрутне матеріальне становище. Посилаючись на викладене, [PERSON] просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини тривалістю в три місяці. У судове засідання [PERSON] не зявилася, її представник [PERSON] направив суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача - Іскрисківщинської сільської ради Білопільського району Сумської області в судове засідання не зявився, сільський голова [PERSON] направив суду заяву про розгляд справи без участі їх представника, з позовом згодні. Представник третьої особи - Білопільської державної нотаріальної контори Сумської області в судове засідання не зявився, завідувач нотаріальної контори [PERSON] направила суду заяву про розгляд справи без участі їх представника. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін за наявними в справі доказами. Дослідивши матеріали справи, повно, всебічно та обєктивно дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, виходячи із наступного. Судом встановлено, що братом позивача [PERSON], дошлюбне прізвище якої [PERSON], був [PERSON], що підтверджується свідоцтвами про народження та шлюб позивача, свідоцтвом про народження [PERSON] (а. с. 11-13). 20 квітня 2015 року [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про його народження (а. с. 5). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все належне йому майно. Як вбачається з державного акту на право власності на земельну ділянку серії СМ №048681 від 27 січня 2010 року на підставі розпорядження голови Білопільської районної державної адміністрації від 19 серпня 2003 року №459 [PERSON] передано у приватну власність земельну ділянку площею 6,0846 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Іскрисківщинської сільської ради (а. с. 6). Рішенням Білопільського районного суду Сумської області від 30 листопада 2016 року, яке набрало законної сили 12 грудня 2016 року, встановлено факт належності державного акту на право власності на земельну ділянку серії СМ №048681 від 27 січня2010 року [PERSON], який помер 20 квітня 2015 року (а. с. 7). З довідки Ікрисківщинської сільської ради Білопільського району від 09 вересня 2016 року №522/02-24 вбачається, що [PERSON] постійно до дня смерті 20 квітня 2015 року був зареєстрований та одиноко проживав за адресою: [INFO] (а. с. 8) Згідно зі ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно зі ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Згідно з ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. На даний час [PERSON] має намір прийняти спадщину, що залишилося після смерті рідного брата [PERSON], тому звернулась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Але їй було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій, оскільки з'ясувалось, що нею пропущений шестимісячний строк для звернення з даною заявою (а. с. 16). Частиною 3 статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. З довідки Білопільської районної державної нотаріальної контори від 17 січня 2017 року №24/01-16 вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON], який помер 20 квітня 2015 року не заводилась (а. с. 25). Позивач на час відкриття спадщини мала скрутне матеріальне становище, у зв'язку з чим не могла своєчасно подати заяву нотаріусу, яка є платною, тому нею був пропущений шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] Суд вважає причини пропуску шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачем поважними, а тому їй необхідно визначити додатковий строк тривалістю в три місяці з дня набрання чинності рішенням суду. При цьому суд враховує, що відповідач позов визнаві повністю. На підставі викладеного,

Outcome: approved