Jurisdiction: civil
Date: 2016-05-30 00:00:00

07 жовтня 2015 року [PERSON], [PERSON] звернулися до суду із зазначеним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого виконавчим комітетом Охтирської міської ради народних депутатів 03.05.1993 року їм належить на праві спільної сумісної власності квартира [ADDRESS]. 16.05.2015 року о 0 годині 50 хвилин сталося затоплення вищевказаної квартири. [PERSON] акту, складеного 18.05.2015 року комісією в складі директора ПП «Базис» [PERSON], майстра ТВКМ [PERSON], техніка [PERSON], слюсара-сантехніка [PERSON] в присутності [PERSON], затоплення відбулося з квартири № 95, внаслідок негерметичності перекриття хомутом шлангу зєднання пральної машини з водогоном. В результаті затоплення на кухні на стелі стик гіпсокартонних полотен деформований на площі впродовж 3,5 м на ширину 0,3 м, потьоки на стіні 0,6 см х 1,0 м до плитки; в коридорі покриття підлоги ламінована дошка деформована на площі 1,5 м х 2,1 м. Зазнали пошкодження секції кухонних меблів і столешниця кухонної меблі. 18.05.2015 року вищевказаною комісією також було складено акт обстеження квартири № 95, згідно якого 16.05.2015 року о 0 год. 55 хв. на аварійну службу підприємства надійшло звернення про протікання холодної води. При прибутті о 01 год. 10 хв. слюсаря-сантехніка аварійної служби [PERSON] йому було показано місце протікання в районі вузла металопластикових труб, підключення пральної машини. Причина протікання холодної води була усунена до його прибуття мешканцями квартири. Комісією було виявлено, що на шлангу зєднання пральної машини з водогоном встановлено хомут замість крану перекриття, який потрібен для перекриття надходження води по шлангу до пральної машини. Добровільно відшкодувати збитки відповідач відмовилася. Тому, просять суд стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] матеріальну шкоду у розмірі 3888,79 гривень, моральну шкоду в розмірі 3000 гривень та судові витрати по справі в розмірі 1602 грн. 60 коп. Стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] матеріальну шкоду в розмірі 3888,78 гривень, моральну шкоду в розмірі 3000 гривень, судові витрати по справі в розмірі 1602 грн. 60 коп. та витрати на правову допомогу. [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до Приватного підприємства «Базис», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог [PERSON], [PERSON] про захист прав споживача комунальних послуг. Та з урахуванням збільшених позовних вимог просить суд визнати протиправними дії ПП «Базис» з приводу проведення обстеження та складання ПП «Базис» комісійного акту від 18.05.2015 року про огляд місця протікання з квартири [ADDRESS] та комісійного акту від 18.05.2015 року про огляд меблевої кухні та коридору в квартирі [ADDRESS], з висновками комісії про затоплення квартири № 92 з квартири № 95, про ймовірність затоплення внаслідок негерметичності перекриття хомутом шлангу з'єднання пральної машини з водогоном у ванній кімнаті квартирі №95, внаслідок невідповідності та не дотримання Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76, в тому числі відповідно до додатку № 4 до пункту 2.3.6 зазначених Правил, без залучення, запрошення та участі власника квартири № 95 [PERSON], не затвердження акту керівником житлово-експлуатаційної організації, застосованого на ймовірних припущеннях, відсутності чітких висновків причин, порушень вимог і положень чинного законодавства України у сфері надання комунальних послуг. Визнати незаконними та скасувати комісійні акти ПП «Базис» від 18.05.2015 року про огляд місця протікання з квартири № 95 та від 18.05.2015 року про огляд меблевої кухні та коридору квартири [ADDRESS] внаслідок невідповідності даних актів вимогам чинного законодавства України, Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 760, в тому числі за наслідками проведення дослідження та складання акту від 18.05.2015 року про огляд кухонної мебелі та коридору у квартирі [ADDRESS], без запрошення, залучення та участі споживача комунальних послуг [PERSON], не доведення ПП «Базис» до [PERSON] комісійного акту від 18.05.2015 року про огляд кухонних меблів та коридору квартири № 92, не затвердження актів від 18.05.2015 року керівником житлово-експлуатаційною організацією, застосування висновків комісійних актів на ймовірних припущеннях. Стягнути з ПП «Базис» на користь [PERSON] моральну (немайнову) шкоду в розмірі 8000 гривень внаслідок проведення 15.05.2015 року працівниками ПП «Базис» неякісних технічно-комунальних робіт та надання неякісних комунальних послуг під час установлення металевої вставки замість знятого на повірку лічильника обліку споживання холодної води в туалетній кімнаті квартири [ADDRESS], що призвело до розгерметизації системи водогону та протікання холодної води на підлогу туалетної кімнати квартири № 95 в ніч на 16.05.2015 року та протікання води у квартиру [ADDRESS]. Визнати незаконними дії ПП «Базис» по фіксації в ОДС за вхідним № 106 в ніч на 16.05.2015 року за наслідком повідомлення про аварію з протікання холодної води у квартирі [ADDRESS], власником [PERSON], як аварії з протікання гарячою водою. В судовому засіданні [PERSON] позов підтримала повністю та просила його задовольнити повністю. Представник позивача [PERSON] - [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги [PERSON] підтримав повністю та просив задовольнити в повному обсязі. Відповідач, вона ж позивач за зустрічним позовом [PERSON] позовні вимоги [PERSON], [PERSON] не визнала, в задоволенні позову просила відмовити, так як затоплення квартири [PERSON] сталося не з її вини. З причиною затоплення, вказаною в акті від 18.05.3015 року вона не згодна. Тому, просила суд визнати протиправними дії ПП «Базис» з приводу проведення обстеження та складання ПП «Базис» комісійних актів від 18.05.2015 року про огляд місця протікання з квартири № 95 та про огляд меблевої кухні та коридору в квартирі [ADDRESS], з висновками комісії про затоплення квартири № 92 з квартири № 95, про ймовірність затоплення внаслідок негерметичності перекриття хомутом шлангу з'єднання пральної машини з водогоном у ванній кімнаті квартири №95, внаслідок їх невідповідності та не дотримання Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76. Визнати незаконними та скасувати вищевказані комісійні акти ПП «Базис» від 18.05.2015 року про огляд місця протікання з квартири № 95 та від 18.05.2015 року про огляд меблевої кухні та коридору квартири [ADDRESS]. Стягнути з ПП «Базис» на користь [PERSON] моральну (немайнову) шкоду в розмірі 8000 гривень внаслідок проведення 15.05.2015 року працівниками ПП «Базис» неякісних технічно-комунальних робіт та надання неякісних комунальних послуг під час установлення металевої вставки замість знятого на повірку лічильника обліку споживання холодної води в туалетній кімнаті квартири [ADDRESS], що призвело до розгерметизації системи водогону та протікання холодної води на підлогу туалетної кімнати квартири № 95 в ніч на 16.05.2015 року та протікання води у квартиру [ADDRESS]. Визнати незаконними дії ПП «Базис» по фіксації в ОДС за вхідним № 106 в ніч на 16.05.2015 року за наслідком повідомлення про аварію з протікання холодної води у квартирі [ADDRESS], власником [PERSON], як аварії з протікання гарячою водою. Представник відповідача, позивача за зустрічним позовом [PERSON] в задоволенні позовних вимог [PERSON], [PERSON] про відшкодуваня матеріальної та моральної шкоди, завданої затопленням квартири просив відмовитиза безпідставністю та недоведеністю вини власника квартири № 95 у залитті квартири № 92 в ніч з 15.05.2015 року на 16.05.2015 року. Позовні вимоги [PERSON] до Приватного підприємства «Базис», треті особи [PERSON], [PERSON] про захист прав споживача комунальних послуг підтримав та просив задовольнити в повному обсязі. 30.05.2016 року [PERSON] та її представник [PERSON] надали суду письмову заяву про подальший розгляд справи без їх участі. Представники ПП «Базис» [PERSON], [PERSON] в судових засіданнях проти задоволення позову [PERSON] заперечували, вказавши, що підстав для скасування актів від 18.05.2015 року немає. Вважають, що посилання [PERSON] на ті обставини, що акти ПП «Базис» складені не у такій формі, як їй би хотілося та не співпадають за рекомендованою типовою формою і це є підставою для їх скасування, є не що інше, як уникнути відповідальності перед позивачами за первісним позовом. Факт залиття квартири № 92 з вини [PERSON] підтверджується висновками будівельно-технічних експертиз складених від 20.08.2015 року та від 19.09.2015 року за участі сторін про завдану останній матеріальної шкоди від затоплення квартири та розмір її відшкодування. Недовіряти висновкам експерта підстав немає, оскільки огляд квартири здійснювався у присутності [PERSON] В задоволенні вимог [PERSON] до ПП «Базис» просили відмовити. Позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] підтримали та просили задовольнити в повному обсязі. Допитана в якості свідка [PERSON] підтвердила суду, що в травні 2015 року [PERSON] затопила сусідка, що живе поверхом вище. У квартирі [PERSON] в коридорі вздувся ламінат, у кухні була пошкоджена стеля та верхня частина меблів, столешниця. Її тітка Усата дуже переживала з цього приводу, була у сльозах, нервувала. Свідок [PERSON] підтвердила суду, що працює директором ПП «Базис» і вона безпосередньо виходила на місце затоплення квартири [ADDRESS], була в складі комісії разом з техніком [PERSON] та майстром-сантехніком [PERSON] Ними було встановлено, що в квартирі № 95 видимих пошкоджень не було, перевірили стояки, які були не пошкоджені і вода ніде не протікала. Поспілкувалися з [PERSON], яка розповіла та показала рукою, що вода текла в районі пральної машини. Обстеживши квартиру, склали висновок, що стояки в робочому стані, що можливо вода поступала з пральної машини. Після чого зайшли у квартиру № 92, оглянули її, був затоплений шов на потолку, за холодильником була вода, невисохлі меблі у кухні, вздутий ламінат на підлозі у коридорі. Заміряли пошкодження та склали акти. Свідок [PERSON], який працює слюсарем-сантехніком підтвердив суду, що 16.05.2015 року о 01 год. 30 хвилин поступила заявка про порив холодної води стояка у квартирі [ADDRESS]. Близько 01 години 50 хвилин, коли він прибув за вказаною адресою, у квартирі був зять з розводним ключем, пояснив, що був порив стояка на вставках місця лічильника. Коли він прийшов все було вже усунуто, потьоків не було. Підлога витиралася. У місці вставки пориву статися не могло, там стоять силіконові прокладки. Потім разом з [PERSON] він зайшов у квартиру № 92 за вищевказаною адресою, була мокра стеля у кухні і на підлозі вздувся ламінат у коридорі. Допитаний в якості свідка [PERSON] підтвердив суду, що працює слюсарем-сантехніком ПП «Базис» 15.05.2015 року в квартирі [ADDRESS] знімав лічильник на повірку, з обох сторін поставив гумові прокладки, нічого не протікало. На слідуючий день [PERSON] повідомив, що за вищевказаною адресою сталося затоплення квартири. Спочатку оглянули квартиру № 95, ніде нічого не протікало, потім оглянули квартиру № 92, де на підлозі вздувся ламінат, у кухні була мокра столешниця, вздутий навісний ящик та мокра стеля. Свідок [PERSON] підтвердила суду, що поступила заява-звернення від [PERSON] про залиття її квартири. Комісія у складі директора [PERSON], слюсара-сантехніка [PERSON], майстра тепло-водоканалізаційних мереж [PERSON] та неї прибули у квартиру [ADDRESS]. У ванній кімнаті була оглянута причина затоплення. Комісією було встановлено негерметичність перекриття хомутом шлангу зєднання пральної машини з водогоном. Потім вони спустилися у квартиру № 92, де у коридорі був мокрий ламінат, на стелі плями, сліди протікання, мокро за холодильником, в кухонному гарнітурі розбухлі полиці і столешниця. [PERSON] була присутня при огляді, однак зробити запис у акті відмовилася. Приведені покази свідків з достовірністю підтверджують, що залиття квартири позивачів за первісним позовом мало місце саме з квартири відповідачки [PERSON]. Як показали свідки, працівники ЖЕКу слюсарі-сантехніки, при прибутті за викликом було встановлено, що відбулося затоплення квартири № 92. У квартирі 95, де напередодні було знято лічильник води на повірку, ніякого протікання не було, стіни біля того місця, де стояв лічильник облиті водою не були, гумові прокладки, закручені металевими ключами по заглушкі, перебували в нормі, слідів їх зриву, будь-яких, не було. Ці покази свідків суд вважає правдивими, так як вони підтверджуються фактичними матеріалами справи і складанням акту, що в квартирі [ADDRESS], звідки було затоплення, комісією встановлено, що шланг на пральній машині закріплений хомутом і його перекриття було негерметичним по підєднанню самого шлангу з водогоном. Звідки і було вчинено витікання води. Тоді як за всіма експлуатаційними інструкціями безпеки, необхідно було бути встановлено кран перекриття, який би убезпечив від таких наслідків. Свідок [PERSON], зять [PERSON], пояснив суду, що вночі з 15.05.2015 року на 16.05.2015 року зателефонувала теща та повідомила, що у неї сталося затоплення. Прибувши до неї, він побачив, що у ванній кімнаті та у туалеті була вода, за унітазом на гаячному зєднанні був потік, він дожав рукою гайку і вода перестала бігти. Вказані покази суд вважає неправдивими, так як слюсар [PERSON], який ставив заглушки і перевіряв їх, вказав, що з часу їх встановлення до часу огляду, вони пошкоджені не були і природно не могли бути пошкодженими, так як вони затягуються глибоко по різьбі з допомогою двох гаєчних ключів, щоб одним утримувати трубку з різьбою та гайкою, а іншим затягувати контргайку. Без наявності таких двох ключів цю роботу зробити неможливо. Тоді, як [PERSON] пояснив, що прибувши до тещі, він дожав рукою гайку і вода перестала бігти. Суд вважає це нісенітницею, а покази неправдивими, так як під таким тиском води без двох ключів з дожиманням контргайки із застосуванням великої фізичної сили зробити неможливо. Свідок [PERSON] підтвердив суду, що має посвідчення та сертифікат на право проведення оціночної діяльності. До нього звернулася Усата для проведення експертизи по визначенню матеріальної шкоди після затоплення квартири. В присутності свідків була оглянута квартира та визначені всі пошкодження, про що він надав висновок. [PERSON] була присутньою при огляді квартири [PERSON]. Заслухавши сторони, свідків, оцінивши докази по справі, суд дійшов слідуючого висновку. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON], [PERSON] є власниками квартири [ADDRESS], що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло, видане Виконавчим комітетом Охтирської міської ради народних депутатів 03.05.1993 року. (а.с. 10-11 том 1). [PERSON] є власником квартири [ADDRESS]. Судом встановлено, що 16 травня 2015 року сталося затоплення квартири [ADDRESS]. [PERSON] акту від 18 травня 2015 року, складеного комісією ПП «Базис», при обстеженні квартири [ADDRESS] на підставі звернення власника квартири [PERSON] про залиття кухні та коридору після протікання холодної води з квартири № 95 16.05.2015 року о 00 год. 55 хв., встановлені ушкодження квартири внаслідок її залиття. [PERSON] висновку комісії затоплення відбулося з квартири 95 ймовірно внаслідок негерметичності перекриття хомутом шлангу зєднання пральної машини з водогоном та запропоновано мешканцям квартири № 92 та 95 сумісно вирішити питання про відшкодування збитків. (а.с.17). [PERSON] акту від 18 травня 2015 року, складеного комісією ПП «Базис», при обстеженні квартири [ADDRESS] виявлено, що на шлангу зєднання пральної машини з водогоном встановлено хомут замість крану перекриття, який потрібен для перекриття надходження води по шлангу до пральної машини. (а.с.18). Від підпису в акті [PERSON] відмовилася. Відповідно до п. 2.3.6. "Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій", затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76 у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, типова форма якого міститься в Додатку № 4 до зазначених Правил. [PERSON] встановленої форми факт залиття квартири та його наслідків фіксується комісією у складі: голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка, представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку. Відповідно до типового акту та роз'яснення Міністерства з питань житлово-комунального господарства України щодо ремонту квартири після залиття (лист від 29.12.2009 р. N 12/20-11-1975) в акті залиття квартири повинно бути відображено:\~\~ -\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~дата складання акта (число, місяць, рік); -\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~прізвища, ініціали та займані посади членів комісії;\~\~ -\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; -\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності;\~\~ -\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ характер залиття та його причини; -\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість);\~\~ -\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.\~\~ Оскаржувані акти залиття квартири були складені 18.05.2015 року \~комісією у складі: директора ПП «Базис» [PERSON], майстра ТВКМ [PERSON], техніка [PERSON], слюсара-сантехніка [PERSON] та містить всі необхідні реквізити. Відповідно до\~ст. 15 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ч. 2\~ст. 16 ЦК України\~способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Звертаючись до суду із даним позовом, [PERSON] фактично оспорює висновки комісії ПП «Базис» щодо наявності її вини у заподіянні шкоди власнику квартири [ADDRESS], внаслідок залиття 16.05.2015 року та просить визнати винним у залитті ПП «Базис». При цьому, оспорювані [PERSON] акти не є правочином в розумінні\~ст. 202 ЦК\~України, які відповідно до вимог цивільного законодавства можуть оспорені як недійсні, з наступним скасуванням, та по суті є документом, який засвідчує факт певної події, в даному випадку, залиття, а тому, не може бути визнаний таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства. Суд критично розцінює доводи [PERSON] щодо обставин залиття через вставлення працівниками ПП «Базис» замість лічильника металевої вставки, з якої на її думку і відбулося протікання, виходячи з наступного. \~\~Відповідно до ч. ч. 4, 5 ст.\~319, ст.322 ЦК України\~власність зобов'язує. \~Частиною 2\~статті 383 ЦК України\~встановлено, що власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт\~\~і зміни у квартирі,\~наданій\~\~\~йому\~для\~використання як єдиного цілого, - за умови,\~що ці зміни не призведуть\~\~ до\~\~ порушень\~\~ прав власників\~\~ інших\~\~ квартир у багатоквартирному житловому будинку та не\~\~ порушать\~\~ санітарно-технічних\~\~ вимог\~\~ і\~\~ правил\~\~\~\~експлуатації будинку. \~\~\~Цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. \~\~ З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законодавством принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов'язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Відповідно до\~ст. 57 ЦПК України\~доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших\~\~ обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показаннями свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертизи. \~\~[PERSON] не надано жодного доказу, в розумінні зазначених норм законодавства, які б спростовували її вину у заподіянні шкоди [PERSON], [PERSON] А тому, суд дійшов висновку, що в задоволенні позовних вимог [PERSON] до Приватного підприємства «Базис», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору [PERSON], [PERSON] про захист прав споживача комунальних послуг необхідно відмовити. \~\~\~\~[PERSON] ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. \~\~\~Визначаючи розмір матеріальних збитків, який підлягає стягненню, суд виходить з наступного. \~\~\~\~[PERSON] ст. 1192\~ЦК\~України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. \~\~Висновком будівельно-технічної експертизи по визначенню розміру матеріальної шкоди, заподіяної власнику квартири [ADDRESS] від 20.08.2015 року, розмір матеріальної шкоди заподіяної власнику квартири [ADDRESS] внаслідок затоплення водою з квартири № 95 за тією ж адресою складає 4095 гривень (а.с. 22-26 том 1). \~\~[PERSON] висновку товарознавчої експертизи по визначенню розміру матеріальної шкоди, заподіяної власнику кухонного гарнітуру встановленого на кухні квартири [ADDRESS] від 19.09.2015 року, розмір матеріальної шкоди заподіяної власнику кухонного гарнітуру встановленого на кухні квартири [ADDRESS] внаслідок затоплення водою з квартири № 95 за тією ж адресою складає 3682 гривні 57 коп. (а.с. 43-46 том 1). Вищевказані висновки суд вважає обґрунтованими, дослідження було проведено повно і об'єктивно, з врахуванням цін на момент проведення дослідження. Крім того, з доданих до матеріалів справи документів вбачається, що зазначені висновки виконано експертом [PERSON], який має вищу освіту, кваліфікацію судового експерта автотоварознавця, кваліфікацію оцінювача майна, майнових прав та бізнесу на території України (сертифікат субєкта оцінної діяльності № 16967/14 від 30.09.2014 року, виданий Фондом Державного майна України, а також Сертифікат № 2212 від 27.01.2001 року, виданого Фондом Державного майна України і Українським товариством оцінювачів). [PERSON] 7 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, а також у випадках і на умовах, визначених цим Законом, судові експерти, які не є працівниками зазначених установ. До державних спеціалізованих установ належать: науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України; науково-дослідні установи судових експертиз, судово-медичні та судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров'я України; експертні служби Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства оборони України, Служби безпеки України та Державної прикордонної служби України. Виключно державними спеціалізованими установами здійснюється судово-експертна діяльність, пов'язана з проведенням криміналістичних, судово-медичних і судово-психіатричних експертиз. Для проведення деяких видів експертиз, які не здійснюються виключно державними спеціалізованими установами, за рішенням особи або органу, що призначили судову експертизу, можуть залучатися крім судових експертів також інші фахівці з відповідних галузей знань. Таким чином, суд вважає, що з [PERSON] на користь [PERSON] необхідно стягнути суму завданих матеріальних збитків в розмірі 3888,79 грн. та стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] суму завданих матеріальних збитків в розмірі 3888,78 грн. Відповідно до\~ст. 23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, в т.ч. моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких особа зазнала у зв'язку із пошкодженням її майна. Відповідно до ч.1ст. 1167\~ Цивільного кодексу України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. [PERSON] та [PERSON] в обґрунтування вимог\~\~в частині стягнення моральної шкоди посилалися на те, що внаслідок залиття їх квартири зазнали стрес та переживання, психологічний та фізичний дискомфорт, хвилювання та моральні страждання. Був порушений звичайний устрій їх життя. 28.05.2015 року [PERSON] зверталася за медичною допомогою до КЗ «Охтирська ЦРЛ», де їй встановили діагноз гіпертонічний криз. [PERSON] є пенсіонером, отримує мізерну пенсію, не могла усунути наслідки затоплення самостійно в звязку із своїм матеріальним становищем та за станом здоровя. [PERSON] роз'яснень, даних у п.9\~Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31 березня 1995 року, із змінами, «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, порушення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вона є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди мають враховуватись вимоги розумності та справедливості. З урахуванням обставин справи, враховуючи надані докази заподіяння моральної шкоди, суд приходить до висновку, що\~\~внаслідок залиття квартири [PERSON] та [PERSON] зазнала\~психологічного\~та фізичного дискомфорту, хвилювання та моральних страждань, а тому\~позовні вимоги щодо стягнення моральної шкоди підлягають задоволенню і з [PERSON] необхідно стягнути на користь [PERSON] та [PERSON] у відшкодування моральної шкоди грошові кошти в сумі по 3000 гривень кожному, що на думку суду, відповідає засадам розумності, виваженості і справедливості. [PERSON] ч.1\~ст. 79 ЦПК України\~- судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. [PERSON] до ч. 3\~ст. 79 ЦПК України\~- до\~\~витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать, зокрема, витрати на правову допомогу, витрати пов'язані з проведенням судових експертиз. Частиною 1 ст. 88 ЦПК України передбачено, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої\~\~сторони\~\~понесені\~\~нею і документально підтверджені судові витрати. Відповідно до квитанції від 19.09.2015 року позивачами за первісним позовом сплачено кошти за проведення експертизи для визначення шкоди після затоплення квартири у розмірі 1500 грн. (а.с. 21 том 1). А тому, вказану суму слід стягнути з [PERSON] на користь [PERSON]Є та [PERSON] Крім того, суд вважає за необхідне стягнути з [PERSON] на користь позивачів за первісним позовом сплачену останніми при подачі позовної заяви до суду суми судового збору в сумі 487 грн. 20 коп. та 1218 гривень. [PERSON] ст. 84 ЦПК України - витрати, повязані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони, крім випадків, надання безоплатної правової допомоги. Граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу встановлюється законом. [PERSON] ст.1 Закону України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах» - розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних справах, в яких така компенсація виплачується стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, іншою стороною, а в адміністративних справах - суб'єктом владних повноважень, не може перевищувати 40 відсотків встановленої законом мінімальної заробітної плати у місячному розмірі за годину участі особи, яка надавала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи в суді, що визначається у відповідному судовому рішенні. В обґрунтування понесених витрат на правову допомогу представником [PERSON] [PERSON] надано договір про надання правової допомоги від 07.10.2015 року, укладений між [PERSON] та фахівцем в галузі права [PERSON], акти виконаних робіт від 07.10.2015 року, від 02.11.2015 року, від 11.11.2015 року, від 02.12.2015 року, від 03.12.2015 року, від 11.12.2015 року, розрахункові квитанції від 07.10.2015 року, від 02.11.2015 року, від 11.11.2015 року, від 02.12.2015 року, від 03.12.2015 року, від 11.12.2015 року на загальну суму 3350 гривень. Як передбачено ст. 56 ЦПК України правову допомогу може надавати особа, яка є фахівцем в галузі права і за законом має право на надання правової допомоги. Судом встановлено, що фахівцем в галузі права [PERSON] надавалась правова допомога під час складання позовної заяви, участі в судових засіданнях від 02.11.2015 року (11 хвилин); від 11.11.2015 року (40 хвилин), від 02.12.2015 року (2 години 08 хвилин), від 03.12.2015 року (2 години 05 хвилин), від 11.12.2015 року (1 година 40 хвилин), що підтверджується журналами судових засідань по даній справі. Враховуючи характер спірних правовідносин, ступінь складності справи та необхідний і фактично наданий фахівцем в галузі права обсяг правової допомоги, виходячи з принципів розумності, виваженості і справедливості, часу витраченого на участь у судових засіданнях, суд вважає, що з [PERSON] в розумінні\~ст. 1 Закону України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах»\~необхідно стягнути 40 відсотків встановленої законом мінімальної заробітної плати у місячному розмірі за участь в судових засіданнях, що становить 551 грн. 20 коп. за годину роботи. Час витрачений фахівцем в галузі права в судових засіданнях становить 404 хвилини. З урахуванням часу витраченого фахівцем в галузі права на проведення консультації, складання позовної заяви, суд вважає витрати на правову допомогу обґрунтованими. А тому, суд вважає за необхідне стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] витрати на правову допомогу в сумі 3350 гривень. На підставі викладеного та

Outcome: approved