Jurisdiction: civil
Date: 2016-05-30 00:00:00

11.11.2015 року [PERSON] (далі - позивач) звернулося із вказаним вище позовом до [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], мотивуючи тим, що 21 жовтня 2015 року близько 12 години до будинку № 45, розташованого по вулиці Жовтневій, м. Гребінка Полтавської області в якому він проживає разом зі своєю сімєю прибула група осіб мешканців сіл Олексіївка та Наталівка Гребінківського району Полтавської області, а саме: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] (далі - Відповідачі). Разом з ними прибули троє невідомих осіб з телекамерою, мікрофоном, які нікому не представилися, але почали проводити відеозйомку будинку, де позивач та його сімя проживає. Відповідачами була встановлена агітаційна палатка з надписом на ній «громадське обєднання «Богдана Хмельницького». Перед палаткою стояв чоловік з мікрофоном, як виявилося пізніше, це був представник від Олексіївської громади, який викрикував гасла. Окрім того, позивач посилається, що [PERSON], [PERSON] та [PERSON] закидали мішками з гнилою картоплею та гарбузами вїздні та вхідні ворота і фіртку до будинку в якому проживаю позивач із сімєю , а саме: дружиною і трьома дітьми (двоє із яких малолітні). На цей час в будинку знаходився малолітній син позивача, Максим, який з жахом спостерігав за діями групи невідомих йому осіб. На підтвердження своїх наклепницьких дій Відповідачами розповсюджувалися серед прохожих громадян листи-звернення наступного змісту: «[PERSON]! Геть від наших паїв! Дай спокій землям Олексіївки! Громада Олексіївки втомилась від рейдерських атак банди головного регіонала Гребінківського району АНАТОЛІЯ [PERSON]! Люди вже висловили недовіру [PERSON] та його беззмінному заступнику ПІСНІ! Їхні темні справи вже розплутують правоохоронці: тривають суди через підробку документів підприємств на користь [PERSON]. Утім власникам земельних паїв знову не дають спокою! Рейдери здійснюють бандитський напад! Бандити грабують тракторну бригаду та крадуть трактор. ВИХОР ПОВЕРНИ ТРАКТОР! Через бандитські витівки найманців [PERSON] та Пісні люди не можуть отримати довідки ПСП «Ярина» для субсидій! Ми, громада Олексіївки, вимагаємо припинити рейдерські атаки на наші паї та землі! Ми не довіряємо [PERSON], який є в люстрацій них списках і за яким тягнеться довгий «хвіст» махінацій з земельними паями. Направляємо колективне звернення до Києва з вимогою позбавити селян тиску та нападів бандитів колишнього регіонала, який через родинні звязки ще має доступ до керівництва та фінансів нашого району. ВИХОРА ПІД ЛЮСТРАЦІЮ!» Позивач вважає, що вказана інформація є недостовірною, клеветницькою і надуманою, з метою його дискредитації як кандидата в депутати районної і обласної рад на виборах які відбулися 25 жовтня 2015 року і на яких він обраний депутатом Гребінківської районної ради Полтавської області. Крім того, подібними діями відповідачі охарактеризували позивача, як злочинця, як особу що з легкістю порушує закон, як особу яка не має високих моральних цінностей. Така необґрунтована характеристика пригнічує честь та гідність позивача і членів його сім'ї. У звязку з неправомірним поширенням Відповідачами широкому колу осіб недостовірної (неправдивої) інформації відносно нього та члени його сім'ї знаходимося у стані постійного напруження та страху. В результаті чого різко знизилась працездатність, що в свою чергу, негативно вплинула на виконання трудових обовязків та на повагу до позивача робочого колективу та колективу в якому працює його дружина. А також стало причиною не тільки порушення функції сну, а і стану здоров'я його малолітнього сина Максима, який спостерігав протиправні дії Відповідачів. За висновком лікарів син позивача потребує лікування по виведенню його з післястресової ситуації в стан його здоров'я який він мав до подій спровокованих Відповідачами. З огляду на вказане, просив суд, визнати недостовірною вищевказану поширену інформацію відповідачами, зобовязати відповідачів не пізніше наступного дня від набрання рішенням у даній справі законної сили, спростувати вказану інформацію, шляхом публічного виступу перед громадою міста Гребінка Полтавської області та випуском і одночасним розповсюдженням листа звернення із спростуванням тексту про недостовірну інформацію розповсюджену Відповідачами 21 жовтня 2015 року та стягнути на його користь судові витрати із відповідачів. Ухвалою суду від 17.12.2015 року залучено до справи у якості співвідповідача [PERSON]. Ухвалою суду від 16.03.2016 року залучено до справи у якості співвідповідачів [PERSON] та Всеукраїнську громадську організацію «[PERSON] Хмельницького». 16.03.2016 року позивач через канцелярію суду також подав уточнення до позовної заяви, згідно яких просив визнати інформацію поширену відповідачами про те, що: «[PERSON] організував схему рейдерського захоплення аграрного бізнесу, прославився тиском та погрозами на адресу бізнес та політичних опонентів». «На разі СБУ перевіряються його звязки з бізнесом сина [PERSON]». «Напад на тракторну бригаду та крадіжка трактора дійсно здійснювались за вказівкою [PERSON]». «[PERSON] вгамуй своїх бандитів». «Ми памятаємо як відбувалося захоплення ПСП «Ярина» організоване ним, як підроблялися підписи, перепродавалось підприємство». «Рейдери продовжують атакувати і обманювати людей» та інформацію, викладену у листі-звернені: «Громада Олексіївки втомилась від рейдерських атак банди головного регіонала Гребінківського району АНАТОЛІЯ [PERSON]! Їхні темні справи вже розплутують правоохоронці: тривають суди через підробку документів підприємств на користь [PERSON]. Утім власникам земельних паїв знову не дають спокою! Рейдери здійснюють бандитський напад! Бандити грабують тракторну бригаду та крадуть трактор. Через бандитські витівки найманців [PERSON] та Пісні люди не можуть отримати довідки ПСП «Ярина» для субсидій! [PERSON],… який є в люстраційних списках і за яким тягнеться довгий «хвіст» махінацій з земельними паями» - недостовірною. Зобов'язати відповідачів спростувати вказану недостовірну інформацію шляхом опублікування у газеті «Гребінчин край» на 8 сторінці газети шрифтом № 8,6 листа звернення наступного змісту: «Згідно рішення Гребінківського районного суду Полтавської області інформація поширена [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], Всеукраїнською громадською організацією «[PERSON] Хмельницького» 21 жовтня 2015 року біля будинку № 45 по вул. Жовтневій в м. Гребінка Полтавської області про те, що ««[PERSON] організував схему рейдерського захоплення аграрного бізнесу, прославився тиском та погрозами на адресу бізнес та політичних опонентів». «На разі СБУ перевіряються його звязки з бізнесом сина [PERSON]». «Напад на тракторну бригаду та крадіжка трактора дійсно здійснювались за вказівкою [PERSON]». «[PERSON] вгамуй своїх бандитів». «Ми памятаємо як відбувалося захоплення ПСП «Ярина» організоване ним, як підроблялися підписи, перепродавалось підприємство». «Рейдери продовжують атакувати і обманювати людей» та інформацію, викладену у листі-звернені: «Громада Олексіївки втомилась від рейдерських атак банди головного регіонала Гребінківського району АНАТОЛІЯ [PERSON]! Їхні темні справи вже розплутують правоохоронці: тривають суди через підробку документів підприємств на користь [PERSON]. Утім власникам земельних паїв знову не дають спокою! Рейдери здійснюють бандитський напад! Бандити грабують тракторну бригаду та крадуть трактор. Через бандитські витівки найманців [PERSON] та Пісні люди не можуть отримати довідки ПСП «Ярина» для субсидій! [PERSON],… який є в люстраційних списках і за яким тягнеться довгий «хвіст» махінацій з земельними паями» - визнано недостовірною». А також позивач уточнив по батькові відповідача [PERSON] вказавши по батькові [PERSON]. Особи, які беруть участь у справі, у судове засідання не зявились, представник позивача подав до суду заяву, згідно якої просить справу розглядати без його участі та участі довірителя, проти заочного розгляду не заперечує. Відповідачі та їх представники у судове засідання не зявилися. Зважаючи на зазначене, відповідно до ухвали суду від 31 травня 2016 року справа розглядалась за відсутності відповідачів у порядку заочного провадження. Зясувавши обставини та оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позов слід задовольнити повністю, виходячи з наступних встановлених обставин і відповідних їм правовідносин. Судом на підставі дослідження відео, зафіксованого на дисках СD-R /а.с. 47, 170/ встановлено, що 21 жовтня 2015 року коло будинку за адресою м. Гребінка, вул. Жовтнева, 45, де проживає позивач /а.с. 5/, кілька осіб викрикували гасла: «[PERSON] організував схему рейдерського захоплення аграрного бізнесу, прославився тиском та погрозами на адресу бізнес та політичних опонентів». «На разі СБУ перевіряються його звязки з бізнесом сина [PERSON]». «Напад на тракторну бригаду та крадіжка трактора дійсно здійснювались за вказівкою [PERSON]». «[PERSON] вгамуй своїх бандитів». «Ми памятаємо як відбувалося захоплення ПСП «Ярина» організоване ним, як підроблялися підписи, перепродавалось підприємство». «Рейдери продовжують атакувати і обманювати людей». Окрім того, серед перехожих громадян поширювався лист-звернення наступного змісту: «[PERSON]! Геть від наших паїв! Дай спокій землям Олексіївки! Громада Олексіївки втомилась від рейдерських атак банди головного регіонала Гребінківського району АНАТОЛІЯ [PERSON]! Люди вже висловили недовіру [PERSON] та його беззмінному заступнику ПІСНІ! Їхні темні справи вже розплутують правоохоронці: тривають суди через підробку документів підприємств на користь [PERSON]. Утім власникам земельних паїв знову не дають спокою! Рейдери здійснюють бандитський напад! Бандити грабують тракторну бригаду та крадуть трактор. ВИХОР ПОВЕРНИ ТРАКТОР! Через бандитські витівки найманців [PERSON] та Пісні люди не можуть отримати довідки ПСП «Ярина» для субсидій! Ми, громада Олексіївки, вимагаємо припинити рейдерські атаки на наші паї та землі! Ми не довіряємо [PERSON], який є в люстраційних списках і за яким тягнеться довгий «хвіст» махінацій з земельними паями. Направляємо колективне звернення до Києва з вимогою позбавити селян тиску та нападів бандитів колишнього регіонала, який через родинні звязки ще має доступ до керівництва та фінансів нашого району. ВИХОРА ПІД ЛЮСТРАЦІЮ!» /а.с. 9/. Зважаючи на те, що позивач та його представник надали суду відео, на якому зафіксовано вказані події та у своїх позовних вимогах позивач зсилаються на те, що громадяни, як поширювали вказану інформацію є відповідачі по справі, однак відповідачі у судове засідання не зявились, доказів на спростування вказаного суду не надали, в свою чергу, суд розглядаючи справу відповідно до принципу змагальності сторін, у порядку заочного провадження зобовязаний керуватись наявними доказами, що не спростовують поширення вищевказаної інформації відповідачами. До того ж, як вбачається із листа-звернення /а.с. 9/ та відео, зафіксованого на диску СD-R /а.с. 47/ інформація поширювалась від імені відповідача «[PERSON] Хмельницького». Статтею 32 Конституції України передбачено судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім'ї. Ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією. Не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини. Зазначений принцип закріплений в статтях ст.ст. 277, 297, 299 ЦК України, згідно яких кожен має право на повагу до його гідності та честі, недоторканності своєї ділової репутації. Фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на спростування цієї інформації в судовому порядку. При цьому відповідно до абз.2 п. 4 постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» № 1 від 27.02.2009 року (далі Постанова ПВСУ № 1) під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов'язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов'язків. Таким чином, з огляду на зміст публічних закликів і листів-звернення наявне посягання на честь, гідність та ділову репутацію позивача, оскільки в них містилась негативна соціальна оцінка позивача, в тому числі з приводу його ділових та професійних якостей. При цьому вказана інформація, зважаючи на спосіб поширення, була доведена до відома більше як однієї особи. Водночас, відповідно до змісту ч. 1 ст. 277 ЦК України захисту підлягають особисті немайнові права фізичної особи, порушені внаслідок поширення про неї та (або) членів її сімї саме недостовірної інформації шляхом відповіді на неї або спростування цієї інформації. Згідно абз. 5 п. 15 постанови ПВСУ № 1 недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Згідно абз. 3 ч. 6 ст. 277 ЦК України спростування недостовірної інформації здійснюється незалежно від вини особи, яка її поширила. Відповідно до змісту ст. 277 ЦК України саме відповідач повинен довести, що поширена інформація є достовірною. При цьому визнанню недостовірними підлягають лише фактичні твердження, а не оціночні судження. Оціночними судженнями, з огляду на приписи ч. 2 статті 30 Закону України «Про інформацію» від 02 жовтня 1992 року № 2657-XII, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. При цьому, виходячи із загального змісту публічних закликів: «[PERSON] організував схему рейдерського захоплення аграрного бізнесу, прославився тиском та погрозами на адресу бізнес та політичних опонентів». «На разі СБУ перевіряються його звязки з бізнесом сина [PERSON]». «Напад на тракторну бригаду та крадіжка трактора дійсно здійснювались за вказівкою [PERSON]». «[PERSON] вгамуй своїх бандитів». «Ми памятаємо як відбувалося захоплення ПСП «Ярина» організоване ним, як підроблялися підписи, перепродавалось підприємство». «Рейдери продовжують атакувати і обманювати людей» та змісту листа-звернення: «Громада Олексіївки втомилась від рейдерських атак банди головного регіонала Гребінківського району АНАТОЛІЯ [PERSON]! Їхні темні справи вже розплутують правоохоронці: тривають суди через підробку документів підприємств на користь [PERSON]. Утім власникам земельних паїв знову не дають спокою! Рейдери здійснюють бандитський напад! Бандити грабують тракторну бригаду та крадуть трактор. Через бандитські витівки найманців [PERSON] та Пісні люди не можуть отримати довідки ПСП «Ярина» для субсидій! [PERSON],… який є в люстраційних списках і за яким тягнеться довгий «хвіст» махінацій з земельними паями», відповідну інформацію не можна розцінювати як оціночні судження, оскільки вона носить стверджувальний характер та є такою, що підлягає перевірці на предмет її достовірності. В той же час, відповідачі у судове засідання не зявились, відповідно суду відповідачами не було надано жодних доказів, які б достовірно чи опосередковано підтверджували вказану інформацію. Крім того, вказану інформацію не можна визнавати як критику позивача як політичного діяча у контексті положень ст. ст. 3, 4, 6 Декларації про свободу політичних дебатів у засобах масової інформації, схваленої 12 лютого 2004 року на 872-му засіданні Комітету [PERSON] Європи, оскільки потребують перевірки і могли бути перевіреними перед їх розповсюдженням. Стаття 10 Європейської конвенції з прав людини захищає погляди, критичні зауваження або припущення, правдивість яких не може бути піддана перевірці на правдивість. У зв'язку з цим, межа допустимої критики щодо політичного діяча чи іншої публічної особи є значно ширшою, ніж окремої пересічної особи. Публічні особи неминуче відкриваються для прискіпливого висвітлення їх слів та вчинків і повинні це усвідомлювати (п. 21 постанови ПВСУ № 1 ). Дані положення висловлено, також, і в Рішенні Європейського суд з прав людини від 08.07.1986 року № 12/1984/84/131 "Справа Лінгенса" відносно того, що свобода преси дає громадськості одну з найкращих можливостей дізнатися про ідеї та позиції політичних лідерів і сформувати свій погляд на них. У більш загальному плані свобода політичних дискусій лежить в самій основі концепції демократичного суспільства, якою пройнята вся Конвенція. Відповідно, межі допустимої критики є ширшими, коли вона стосується власне політика, а не приватної особи. На відміну від останньої, перший неминуче і свідомо відкривається для прискіпливого аналізу кожного свого слова і вчинку як з боку журналістів, так і громадського загалу і, як наслідок, повинен виявляти до цього більше терпимості. Безсумнівно, пункт 2 статті 10 дає можливість захищати репутацію інших осіб, тобто всіх людей, і цей захист поширюється і на політиків також, навіть коли вони не виступають як приватні особи; але в цьому разі вимоги такого захисту мають розглядатися у зв'язку з інтересами відкритого обговорення політичних питань, а також розмежовувати факти та оціночні судження. Ч. 2 ст. 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р. встановлює, що здійснення свободи вираження поглядів, оскільки воно пов'язане з обов'язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах , зокрема, для захисту репутації чи прав інших осіб. В цьому контексті стаття 68 Конституції України встановлює обов'язок кожного неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей, а ст. 302 ЦК України проголошує, що особа, яка поширює інформацію, зобов'язана переконатися в її достовірності. Однак доказів вказаного відповідно до принципів змагальності суду не надано. При цьому поширену відповідачами інформацію не можна вважати аналізом діяльності позивача, як політичного діяча, а є фактичним твердженням та такими, що підлягає перевірці на предмет її достовірності. Оскільки поширена інформація є фактичними твердженнями, суду не надано доказів відповідачами, що вона є достовірною, а тому відповідна інформація підлягає визнанню недостовірною. Згідно ч. ч. 4, 6, 7 ст. 277 ЦК України спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію. Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. У п. п. 24, 25 постанови ПВСУ № 1 роз'яснено, що, задовольняючи позов, суд повинен у резолютивній частині рішення зазначити, чи було порушено особисте немайнове право особи, яка саме інформація визнана недостовірною та порочить гідність, честь чи ділову репутацію позивача, а також вказати на спосіб захисту порушеного особистого немайнового права. Якщо суд ухвалює рішення про право на відповідь або про спростування поширеної недостовірної інформації, то у судовому рішенні за необхідності суд може викласти текст спростування інформації або зазначити, що спростування має здійснюватися шляхом повідомлення про ухвалене у справі судове рішення, включаючи публікацію його тексту. За загальним правилом, інформація, що порочить особу, має бути спростована у спосіб, найбільш подібний до способу її поширення (шляхом публікації у пресі, повідомлення по радіо, телебаченню, оголошення на зібранні громадян, зборах трудового колективу, відкликання документа тощо). У судовому рішенні також має бути зазначено строк, у межах якого відповідь чи спростування повинно бути оприлюднено. Спростування має здійснюватися у такий самий спосіб, у який поширювалася недостовірна інформація. У разі, якщо спростування недостовірної інформації неможливо чи недоцільно здійснити у такий же спосіб, у який вона була поширена, то воно повинно проводитись у спосіб, наближений (адекватний) до способу поширення, з урахуванням максимальної ефективності спростування та за умови, що таке спростування охопить максимальну кількість осіб, що сприйняли попередньо поширену інформацію. З огляду на викладене, інформація повинна бути спростована у спосіб та в порядку, про який заявив позивач за виключенням конкретної сторінки газети, у якій має бути опубліковано спростування, оскільки вказане є питанням розсуду також відповідного засобу масової інформації, яка не є учасником спірних правовідносин. Зважаючи на те, що позивач не зазначив у позовних вимогах строк, у межах якого спростування повинно бути оприлюднено, то суд вважає, що достатнім буде один місяць з моменту набрання рішенням законної сили. На підставі вищевикладеного, позов підлягає до задоволення. Згідно частини 1 статті 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати у сумі 13 974,40 грн. (974 грн. 40 коп. сплаченого судового збору /а.с. 1/, а також 13 000,00 грн. понесених витрат на правову допомогу /а.с. 11, 12/). Тому, пропорційно з відповідачів на користь позивача слід стягнути також 13 974,40 грн. понесених судових витрат, по 873,40 грн. з кожного. З огляду на викладене, на підставі ст. 32 Конституції України, ст. 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р., ст. ст. 3, 4, 6 Декларації про свободу політичних дебатів у засобах масової інформації, схваленої 12 лютого 2004 року на 872-му засіданні Комітету [PERSON] Європи, ст.ст. 277, 297, 299, 302 ЦК України, ч. 2 статті 30 Закону України «Про інформацію» від 02 жовтня 1992 року № 2657-XII,

Outcome: approved