Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-09 00:00:00

12.09.2019 року [PERSON] звернувся до суду із даним позовом та, уточнивши позовні вимоги просив визнати його батьком дітей : [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] ; виключити відомості з актового запису про народження дітей : [PERSON] та [PERSON] відомості про [PERSON] як батька дітей; внести відомості до актового запису про народження [PERSON] та [PERSON] , вказавши його батьком дітей. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що з 1985 року по 1991 рік він та відповідач проживали в громадянському шлюбі без його реєстрації. Від даних стосунків у них народилися дві дочки - [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . У зв`язку з необізнаністю на той час ними не було написано спільної заяви на встановлення батьківства, а тому батька дітей було записано на підставі ст. 55 КпШС зі слів їх матері. Позивач зазначає, що завжди визнавав себе їх батьком, а вони в свою чергу теж вважали його батьком. На даний час неможливо внести зміни в актові записи дітей, вказати що він є їх батьком, оскільки діти повнолітні. Тому змушений звернутися до суду з даним позовом. 13.09.2019 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків. 04.10.2019 року в порядку усунення недоліків позовної заяви до суду надійшла уточнена позовна заява. 04.10.2019 року прийнято до розгляду даний позов та відкрито провадження у справі, призначено у справі підготовче судове засідання. 13.11.2019 року в підготовчому судовому засіданні залучено [PERSON] , [PERSON] до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні позивача. Позивач, відповідач та треті особи у підготовче судове засідання не прибули, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Від представника позивача надійшла письмова заява про розгляд справи без його участі та участі позивача [PERSON] ,, вказав, що вимоги позовної заяви підтримує та просить задовольнити. Також від відповідача [PERSON] до суду надійшла письмова заява про розгляд справи без її участі, вказавши, що позовні вимоги визнає у повному обсязі, не заперечує проти їх задоволення. Представник третьої особи, Новоград-Волинського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області у листі до суду також просив справу розглянути у їх відсутності, не заперечують проти задоволення позовних вимог. Треті особи [PERSON] , [PERSON] надали суду письмові заяви про розгляд справи без їх участі, вказали, що позовні вимоги підтримують, які просять задовольнити. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З`ясувавши обставини, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, дослідивши докази якими вони обґрунтовуються, суд вважає, що позов підлягає до повного задоволення за наступних підстав. У відповідності зі ст.12, 13 ЦПК України, суд розглядає справи на принципах змагальності і диспозитивності, у межах заявлених позовних вимог на підставі доказів, наданих сторонами. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судом встановлено, що позивач та відповідач з 1985 року по 1991 рік проживали однією сім`єю як чоловік та дружина без реєстрації шлюбу, проти чого заперечень не поступило. В даний період у них народилося двоє спільних дітей, [PERSON] , [INFO] ( актовий запис № 11, вчинений 22.08.1986 року Поліянівською сільської радою Новоград-Волинського району Житомирської області), [PERSON] , [INFO] ( актовий запис № 9, зроблений 20.08.1987 року Поліянівською сільської радою Новоград-Волинського району Житомирської області) /а.с.4,5/ . Як встановлено з копій їх свідоцтв про народження батьками дітей вказано: матір - [PERSON] , відповідач у справі, батько - [PERSON] . З Витягів з державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження слідує, що відомості про батька [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , записані відповідно до ч. 1 ст. 135 Сімейного Кодексу України/а.с.26-27/. Відповідно до відповіді Новоград-Волинського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Житомирській області від 04.10.2019 року позивачу відмовлено у внесенні змін в актові записи про народженні дітей, [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , оскільки останні є повнолітніми та рекомендовано згідно до ст.. 128 СК України звернутися до суду з даного приводу /а.с.25/. У зв`язку з одруженням [PERSON] , змінила своє прізвище на [PERSON] , а [PERSON] - на [PERSON] , що слідує з відповідних копій свідоцтв про шлюб та копій паспортів /а.с.6,7,12,13/. Так, правовідносини сторін щодо запису батьків, які не перебувають у шлюбі між собою на момент народження [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] регулювалися ст.. 55 КпШС України, яка вказує, якщо батьки не перебувають у шлюбі між собою, запис про матір дитини провадиться за заявою матері, а запис про батька дитини - за спільною заявою батька і матері дитини, або батько записується згідно з рішенням суду. При народженні дитини у матері, яка не перебуває в шлюбі, якщо немає спільної заяви батьків і рішення суду про встановлення батьківства, запис про батька дитини в книзі записів народжень провадиться за прізвищем матері, ім`я, по батькові та національність батька дитини записуються за її вказівкою. Позивач посилається на те, що через необізнаність не було подано спільної заяви, передбаченої ст.55 КпШС України, а тому запис про батька дітей в книзі записів народжень провадиться за прізвищем матері, ім`я, по батькові та національність батька дитини записуються за вказівкою матері. На даний час вище вказані правовідносини врегульовані ст.. 126 СК України, яка встановлює, що походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану. Згідно ч. 1 ст.128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено ст. 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Згідно ч. 2 ст.128 СК України підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до ЦПК України. Згідно ч. 3 ст.128 СК України позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини. Згідно п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» № 3 від 15.05.2006 року спір про походження дитини від осіб, які не перебувають у шлюбі між собою і не подали в державні органи реєстрації актів цивільного стану спільної заяви про реєстрацію їх як батьків, суд може вирішувати за заявою про визнання батьківства, поданою: одним із батьків; особою котра вважає себе батьком; опікуном (піклувальником) дитини; іншою собою, а утриманні якої вона перебуває; самою дитиною, яка досягла повноліття. Відповідно до роз`яснень п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 15 травня 2008 року "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів", за нормою статей 213, 215 ЦПК України, рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено). В розумінні ст.. 6 СК України правовий статус дитини має особа до досягнення нею повноліття. За таких обставин орган реєстрації актів цивільного стану відмовив у реєстрації внесення змін в актові записи про народження уже повнолітніх дітей, а тому позивач для відновлення своїх прав на батьківство змушений звернутися до суду. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Ч.3 ст. 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Виходячи з наявних доказів щодо обставин справи, взявши до уваги той факт, що відповідачем позовні вимоги позивача визнані у повному обсязі, треті особи у справі не заперечують проти задоволення позову, обставини, на які посилається позивач не заперечуються сторонами, а визнаються, що не суперечить їх інтересам, суд вважає доведеним, що [PERSON] є батьком [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . Тому позов в частині визнання батьківства підлягає задоволенню. Відповідно до п. п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Відповідно до п.2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за N 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису. За положеннями ст. 134 СК України на підставі заяви осіб, зазначених у статтях 126, 127 СК України або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до Книги реєстрації народжень та видає нове Свідоцтво про народження. За таких обставин, також, інші позовні вимоги щодо виключення відомостей з актового запису про народження дітей запису про [PERSON] як батька дітей та внесення відомостей до актового запису про народження [PERSON] та [PERSON] , вказавши позивача батьком дітей є обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення. Крім цього, вирішуючи питання судових витрат, суд, беручи до уваги волю позивача, який просить покласти судові витрати на нього, не стягує їх з відповідача як це передбачено ст. 141 ЦПК України.

Outcome: approved