Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-18 00:00:00

07.08.2020р. [PERSON] звернулась до суду із заявою про видачу обмежувального припису щодо [PERSON] (а.с. 1-8). Ухвалою суду від 10.08.2020р. відкрито провадження по справі, залучено до участі у справи орган опіки і піклування Соборної районної у місті Дніпрі ради (а.с. 54). В обґрунтування заявлених вимог зазначила, що 21.11.2003р. заявниця уклала шлюб з [PERSON] , який в подальшому розірваний рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 07.05.2020р. Від шлюбу мають двох дітей - [PERSON] та [PERSON] , які народилися [INFO] і є сестрами-двійнятами. За час перебування у шлюбі [PERSON] вів себе агресивно, кричав, бив меблі, нецензурно висловлювався на її адресу, що відбувалося на очах у дітей. Його дії негативно впливали на розвиток дітей, їх психологічне і фізичне здоров`я. У грудні 2017 року відносини з [PERSON] остаточно припинені. У червні 2019 року [PERSON] забрав до себе доньку [PERSON] і повідомив, що вона більше не повернеться. Місяць не надавав можливості спілкуватися з [PERSON] , доки та не потрапила у липні 2019 року у інфекційне відділення КЗ «Дніпровська МДКЛ № 6», з якого мати забрала її під розписку. Заявниця звернулася до суду з позовом про визначення місця проживання малолітніх дітей і способу участі батька у вихованні дітей. Під час розгляду справи Амур-Нижньодніпровським районним судом м. Дніпропетровська, з 27.02.2020р. до 28.07.2020р. [PERSON] утримував у себе доньку [PERSON] . Рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 15.07.2020р. по справі № 201/13423/19 визначене місце проживання дітей [PERSON] і [PERSON] разом із матір`ю [PERSON] . Визначений спосіб участі батька [PERSON] у вихованні та спілкуванні із дітьми, шляхом надання систематичних побачень з дітьми без присутності [PERSON] . Відібрано [PERSON] від батька [PERSON] і передано дитину у сім`ю матері [PERSON] . Рішення суду в частині відібрання дитини та повернення її матері допущено до негайного виконання. У період з 15.07.2020р. по 28.07.2020р. [PERSON] не виконував рішення в частині, яка допущена до негайного виконання, не повертав [PERSON] . Ігнорував її телефонні дзвінки, а також дзвінки державного виконавця, працівників поліції. Лише 28.07.2020р. повернув [PERSON] . Перед поверненням доньки [PERSON] , [INFO] . [PERSON] приїхав до КЗО «ДНЗ (ясла-садок) № 282 Комбінованого типу» ДМР, який відвідують діти, в якому цього дня перебувала донька [PERSON] , ігноруючи не бажання доньки [PERSON] їхати з ним, влаштовував сварку з вихователем дитячого садка, завдав їй тілесних ушкоджень, у зв`язку з чим завідуюча дитячого садка викликати охоронну службу. 30.07.2020р. на побачення з дітьми [PERSON] прибув з працівниками поліції за її місцем проживання. Вона пустила до квартири працівників поліції, щоб вони дізналися у дітей їх думку про бажання їхати з [PERSON] . Доньки [PERSON] та [PERSON] повідомили працівникам поліції, що не бажають їхати з [PERSON] та хочуть залишитися із заявницею. 31.07.2020р. [PERSON] знову прибув за її місцем мешкання, викликав працівників поліції, очікував біля будинку. Того дня заявниця не змогла вийти з квартири з дітьми. Вона відмовилася відкривати двері квартири працівникам поліції, оскільки поруч з ними був [PERSON] , запропонувала поспілкуватися на вулиці. Вийшла з квартири на вулицю, пояснила ситуацію і також викликала поліцію. За результатом виклику працівниками поліції 31.07.2020р. складений терміновий заборонний припис стосовно кривдника [PERSON] , у зв`язку зі скоєнням домашнього насильства психологічного характеру, термін дії припису встановлений до 09.08.2020р. 06.08.2020р., ігноруючи припис, [PERSON] знову прибув до КЗО «ДНЗ (ясла-садок) № 282 Комбінованого типу» ДМР, в якому перебували діти, перестрибнувши через паркан, потратив на територію дошкільного навчального закладу, погрожував працівникам дитячого садка і заявниці, у зв`язку із чим заявниці звернулася до Новокодацького ДВП ГУНП України в Дніпропетровської області. 07.08.2020р. [PERSON] знову приїхав до дитячого садка та продовжив здійснювати психологічний та фізичний тиск на працівників садка, погрожував, відбирав телефони. Вказані дії відбуваються у присутності дітей. [PERSON] не налаштований на мирне врегулювання взаємовідносин. Наразі заявниця готує дітей до школи, у зв`язку з чим вважає за необхідне застосувати до [PERSON] тимчасові обмеження, які полягають у забороні [PERSON] у будь-який спосіб контактувати зі нею і дітьми, відвідувати та наближатися до місця її з дітьми проживання, місця знаходження дошкільного навчального закладу та її місця роботи до набрання законної сили рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 15.07.2020року. Враховуючи викладене, просила видати обмежувальний припис стосовно [PERSON] до набрання законної сили рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 15.07.2020р. по справі № 201/13423/19, яким встановити заходи тимчасового обмеження прав [PERSON] - заборонити [PERSON] наближатися до [PERSON] та малолітніх дітей [PERSON] і [PERSON] , а саме, до місця проживання (перебування), роботи, дошкільного навчального закладу, шкільного навчального закладу, які відвідують діти ближче ніж на 500 метрів; - заборонити [PERSON] наближатись на відстань ближче 100 м. до [PERSON] та малолітніх дітей: [PERSON] в [PERSON] ; - заборонити [PERSON] вести листування (поштові листи, електронні листи), телефонні переговори, надсилання смс та інших повідомлень з [PERSON] або контактувати через інші засоби зв`язку особисто і через інших осіб; - заборонити [PERSON] переслідувати [PERSON] . Заявниця [PERSON] і її представник - адвокат Погорілий А.М. в судовому засіданні вимоги заяви підтримали просили її задовольнити. Після оголошення судом перерви представник заявниці надав заяву про подальший розгляд справи без їх участі, без фіксації технічними засобами, просив дослідити відеозаписи на ДВД-дисках, наполягав на задоволенні заяви (а.с. 79). Заінтересована особа - [PERSON] в судове засідання не з`явився, про місце, дату й час розгляду справи був повідомлений належним чином, про що наявна у матеріалах справи розписка (а.с. 63). В судове засідання, призначене на 17.08.2020р. не з`явився, надавши заяву про відкладення розгляду справи за станом здоров`я та у зв`язку із карантином, надавши довідку від 14.08.2020р. про відвідування лікаря хірурга про те, що йому ( [PERSON] ) 13.08.2020р. видалили зуб (а.с. 67), у зв`язку із чим розгляд справи був відкладений на 19.08.2020р. В судове засідання, призначене на 18.08.2020р. [PERSON] знову не з`явився, надавши заяву про відкладення розгляду справи за станом здоров`я та у зв`язку із карантином, надавши довідку від 17.08.2020р. про відвідування лікаря хірурга про те, що у нього загострення хронічного перідонтиту (а.с. 72, 73). Разом із тим, заявник не надав відомостей про те, що він перебуває на лікарняному, або вимушений перебувати на самоізоляції. Окрім того, [PERSON] здавав заяви про відкладення розгляду справи через канцелярію суду особисто, а 14.08.2020р. особисто був у приміщенні суду, отримав ухвалу суду про відкриття провадження з додатками, отримував розписку про час та місце розгляду справи і того ж дня подав заяву про відкладення розгляду справи за станом здоров`я та у зв`язку із карантином. З урахуванням викладено, суд приходить до висновку, що причини з яких [PERSON] просив відкласти розгляд справи не є поважними і не зумовлюють неможливість прийняти участь у судовому засіданні (при тому, що заявник двічі прибував до суду), йому не був обмежений доступ у праві на правосуддя. [PERSON] було забезпечене право на ознайомлення з поданою заявою, на участь в судовому засіданні, однак він таким правом не скористався. Від представника органу опіки і піклування Соборної районної у місті Дніпрі ради 18.08.2020р. надійшла заява про розгляд справи без участі їх представника (а.с. 74). У відповідності до вимог абз. 2 ч. 1 ст. 350-5 ЦПК України неявка належним чином повідомлених заінтересованих осіб не перешкоджає розгляду справи про видачу обмежувального припису. З огляду на положення ч. 1 ст. 350-5 ЦПК України, а також на те, що заява про видачу обмежувального припису має бути розглянута у досить скорочені терміни (72 годин після надходження до суду - ч. 2 ст. 350-5 ЦПК України), суд вважає за необхідне розглянути заяву. З`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до наступного висновку. Відповідності до п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України № 475/97-ВР від 17.07.1997р., яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом. Відповідно до вимог ст. 55 Конституції України кожному гарантується судовий захист його прав і свобод. Згідно вимог ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до вимог ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Судом встановлено, що 21.11.2003р. між [PERSON] і [PERSON] був укладений шлюб, який був розірваний рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 07.05.2020р. (а.с. 16-20). Від шлюбу вони мають двох доньок - [PERSON] і [PERSON] , які народилися [INFO] (а.с. 14-15). Пунктом 3 ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» визначено, що під домашнім насильством розуміються діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь. Відповідно до п.п. 6, 8 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» кривдником є особа, яка вчинила домашнє насильство у будь-якій формі, а особою, яка постраждала від домашнього насильства (далі - постраждала особа), - особа, яка зазнала домашнього насильства у будь-якій формі. Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 24 цього Закону до спеціальних заходів щодо протидії домашньому насильству належить, зокрема, обмежувальний припис стосовно кривдника. Відповідно до п. 7 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» обмежувальний припис стосовно кривдника - це встановлений у судовому порядку захід тимчасового обмеження прав чи покладення обов`язків на особу, яка вчинила домашнє насильство, спрямований на забезпечення безпеки постраждалої особи. Статтею 26 вказаного Закону встановлено, що право звернутися до суду із заявою про видачу обмежувального припису стосовно кривдника мають: постраждала особа або її представник; у разі вчинення домашнього насильства стосовно дитини - батьки або інші законні представники дитини, родичі дитини (баба, дід, повнолітні брат, сестра), мачуха або вітчим дитини, а також орган опіки та піклування. Обмежувальним приписом визначаються один чи декілька таких заходів тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обов`язків, серед яких: 1) заборона перебувати в місці спільного проживання (перебування) з постраждалою особою; 2) усунення перешкод у користуванні майном, що є об`єктом права спільної сумісної власності або особистою приватною власністю постраждалої особи; 3) обмеження спілкування з постраждалою дитиною; 4) заборона наближатися на визначену відстань до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування постраждалою особою; 5) заборона особисто і через третіх осіб розшукувати постраждалу особу, якщо вона за власним бажанням перебуває у місці, невідомому кривднику, переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватися з нею; 6) заборона вести листування, телефонні переговори з постраждалою особою або контактувати з нею через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб. Рішення про видачу обмежувального припису або про відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків. Оцінкою ризиків вважається оцінювання вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи (п. 9 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству»). Враховуючи положення Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», обмежувальний припис за своєю суттю не є заходом покарання особи (на відміну від норм, закріплених у Кодексі Україні про адміністративні правопорушення та КК України), а є тимчасовим заходом, виконуючим захисну та запобіжну функцію і направленим на попередження вчинення насильства та забезпечення першочергової безпеки осіб, з огляду на наявність ризиків, передбачених вищезазначеним законом, до вирішення питання про кваліфікацію дій кривдника та прийняття стосовно нього рішення у відповідних адміністративних або кримінальних провадженнях. Частиною 2 ст. 3 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» визначено перелік осіб, на яких поширюється дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання, серед яких - батьки (мати, батько) і дитина (діти). Необхідною умовою для застосування судом до заінтересованої особи спеціальних заходів щодо протидії домашньому насильству є вчинення по відношенню до заявника домашнього насильства, що підлягає доказуванню. Заявницею наданий Висновок спеціаліста судово-медичного експерта № 2555 від 27.08.2018р., складений за повідомленими нею обставинами: 26.08.2018р. її чоловік викручував руку, у неї в руках знаходилися ключі, він з силою стискав руки, ногою вдарив її по лівій нозі та животу. Бив руками по обличчю, хапав руками за руки. Висновком всиновлено, що у [PERSON] виявлені тілесні ушкодження у вигляді: крововиливу в проекції верхньої губи, синців та саден на кінцівках, що спричинені від дії тупого твердого предмету (предметів), частина яких з обмеженою конактуючою поверхнею, можливо в термін, на який вказує обстежена. Виявлені тілесні ушкодження відносяться до легких тілесних ушкоджень. Як видно з матеріалів справи, рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 15.07.2020р. по справі № 201/13423/19 визначено місце проживання дітей [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , разом із матір`ю [PERSON] , [INFO] ( [ADDRESS] ). Визначений спосіб участі [PERSON] , [INFO] , у вихованні та спілкуванні із дітьми. Відібрано [PERSON] , [INFO] , від [PERSON] і передано дитину у сім`ю матері [PERSON] . Рішення суду в частині відібрання дитини та повернення її матері допущено до негайного виконання (а.с. 26 - 33). Серед іншого у цій справі судом установлено, що відповідно до довідки від 12.11.2019р. № 142 з КЗ «Дніпропетровський центр соціально-психологічної допомоги» Дніпропетровської обласної ради, складеної практичним психологом [PERSON] , оскільки дівчатка переживали психотравмуючі події, вони повинні постійно перебувати в режимі емоційної стабільності, в безпечному середовищі та їх не можна розлучати, оскільки це призведе до вторинної психотравматизації дітей. Задля психологічного здоров`я та в інтересах дітей в період формування психіки дівчат та для встановлення довірливих між батьком та дітьми рекомендовано спілкування з батьком [PERSON] проводити в присутності матері [PERSON] , оскільки мати для дівчат, на даний час, є особою, з якою діти відчувають себе у безпеці. Задля об`єктивної оцінки ситуації [PERSON] рекомендовано пройти психологічне діагностування емоційного стану та визначення його батьківського потенціалу. Задля психологічного здоров`я та в інтересах дітей в період формування психіки дівчат та для встановлення довірливих відносин між батьком та дітьми, батькові [PERSON] звернутися до фахівця з питань корекції поведінки для мінімізування психологічного негативного впливу на психоемоційний стан доньок [PERSON] та [PERSON] . При розгляді заяви [PERSON] судом оглянуті відеозаписи з боді-камер поліцейських за 07.02.2020р. (виклик поліції за адресою виховального закладу, який відвідують діти: [ADDRESS] ), з яких було установлено, що [PERSON] , який прибув до закладу веде себе вкрай агресивно по відношенню до оточуючих - до працівника поліції, до заявниці, до вихователя, погрожує, кричить, вихватує одну дитину, тримає на її руках і не віддає, інша дитина не хоче з ним йти, дівчата плачуть, перебувають у стресовому стані, налякані поведінкою [PERSON] (а.с. 24-25). З наявних матеріалів справи видно, що заявниця неодноразово зверталася до органів поліції з приводу поведінки [PERSON] , у т.ч. з приводу відібрання дитини [PERSON] 15.07.2020р. (а.с. 37 - 39). Також заявницею долучені до матеріалів заяви від 28.07.2020р. завідувача КЗО «ДНЗ (ясла-садок) № 282 Комбінованого типу» [PERSON] , заява вихователя цього закладу [PERSON] , акт від 28.07.2020р., з яких видно, що [PERSON] приїхав до КЗО «ДНЗ (ясла-садок) № 282 Комбінованого типу» ДМР, який відвідують діти, в якому в цього дня перебувала донька [PERSON] , ігноруючи не бажання доньки [PERSON] їхати з ним, влаштовував сварку з вихователем дитячого садка, завдав їй тілесних ушкоджень, у зв`язку з чим завідуюча дитячого садка викликала охорону (а.с. 44 - 46). 30.07.2020р. (у день, коли [PERSON] прибув на побачення з дітьми) заявниця звернулася до органів поліції із заявою, у якій повідомила про намір [PERSON] забрати дітей з її місця мешкання, невиконання [PERSON] рішення суду про визначення місця проживання дітей. Доньки [PERSON] і [PERSON] повідомили працівникам поліції, що не бажають їхати з [PERSON] та хочуть залишитися з матір`ю (а.с. 47). 31.07.2020р. [PERSON] знову приїхав до заявниці з працівниками поліції. Того ж дня - 31.07.2020р. заявниця також викликала працівників поліції, стосовно [PERSON] інспектором УПП складений терміновий заборонний припис № 185110, у зв`язку зі скоєнням ним домашнього насильства психологічного характеру, а саме переслідування [PERSON] та вчинення психологічного тиску (а.с. 48). Заходами термінового заборонного припису є зобов`язання залишити місце проживання (перебування) [PERSON] ; заборона на вхід та перебування в місці її проживання (перебування) та заборона в будь-який спосіб контактувати зі нею. Заборонний припис винесений стосовно [PERSON] строком на 10 діб з 30.07.2020 року 12:30 годин та діяв до 12:30 години 09.08.2020р. Як видно із пояснень [PERSON] до УПП в Дніпропетровській області, заяви до Новокодацького ДВП ГУНП України в Дніпропетровської області за 06.08.2020р., заяв працівників КЗО «ДНЗ (ясла-садок) № 282 Комбінованого типу» ДМР, які були складені 06.08.2020р., [PERSON] прибув до КЗО «ДНЗ (ясла-садок) № 282 Комбінованого типу» ДМР, в якому перебували діти, перестрибнувши через паркан, потратив на територію дошкільного навчального закладу, погрожував [PERSON] і працівникам закладу, на зауваження працівників дитячого садка щодо необхідності присутності на території садка в захисній масці реагував образливими словами (а.с. 49-52). Встановивши вказані обставини справи, оскільки доведені обґрунтовані ризики продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, суд вважає за необхідне задовольнити заяву [PERSON] , оскільки надані нею докази свідчать про вчинення відносно неї домашнього насильства зі сторони [PERSON] , а також про те, що від продовжуваних дій [PERSON] страждають малолітні діти - [PERSON] і [PERSON] , які постійно знаходяться у стресовому стані від агресивної поведінки [PERSON] , а тому й не бажають з ним бачитися. За правилами ст. 350-5 ЦПК України, розглянувши заяву про видачу обмежувального припису, суд ухвалює рішення про задоволення заяви або про відмову в її задоволенні. У разі задоволення заяви суд видає обмежувальний припис у вигляді одного чи декількох заходів тимчасового обмеження прав особи, яка вчинила домашнє насильство, передбачених Законом України "Про запобігання та протидію домашньому насильству", на строк від одного до шести місяців. На виконання вимог ч. 2 ст. 350-8 ЦПК України, суд вважає необхідним повідомити про видачу обмежувального припису уповноважений підрозділ органів Національної поліції України за місцем проживання (перебування) заявників для взяття особи, стосовно якої видано або продовжено обмежувальний припис, на профілактичний облік, а також виконавчий орган районної у місті ради за місцем проживання (перебування) заявника. Рішення суду про видачу обмежувального припису підлягає негайному виконанню, а його оскарження не зупиняє його виконання. В силу ч. 3 ст. 350-5 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи про видачу обмежувального припису, слід віднести на рахунок держави. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved