Jurisdiction: civil
Date: 2016-06-22 00:00:00

08 червня 2016 року [PERSON] звернувся до суду із позовом до Річківської сільської ради Білопільського району Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що 12 лютого 2007 року померла його рідна баба по лінії батька [PERSON], після смерті якої відкрилась спадщина на земельну ділянку площею 2,69 га, що розташована на території Річківської сільської ради Білопільського району Сумської області та належала померлій на підставі державного акту на землю. За життя [PERSON] склала заповіт, яким все своє майно заповіла йому. На даний час він має намір прийняти спадщину за заповітом, що залишилась після смерті баби, але при зверненні до нотаріуса було встановлено, що ним пропущений шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини. Причиною пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини позивач зазначив юридичну необізнаність, оскільки вважав, що здійснивши поховання баби та зберігаючи її спадкове майно, він фактично його прийняв. Посилаючись на викладене, [PERSON] звернувся до суду із вказаним позовом і просив визначити йому додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини тривалістю у два місяці. У судове засідання [PERSON] та його представник за довіренністю [PERSON] не зявилися, остання направила суду заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача - Річківської сільської ради Білопільського району Сумської області ради в судове засідання не зявився, сільський голова [PERSON] направив суду листа про розгляд справи без участі їх представника, проти задоволення позову не заперечують. Представник третьої особи Білопільської державної нотаріальної контори Білопільського району Сумської області у судове засідання не з'явився. Завідувач Білопільської районної державної нотаріальної контори [PERSON] надіслала заяву про розгляд справи без участі їхнього представника. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін за наявними в справі доказами та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до вимог ч. 2 ст. 197 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, повно, всебічно та обєктивно дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, виходячи із наступного. Судом встановлено, що 12 лютого 2007 року померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про її смерть (а.с. 4). [PERSON] доводилась рідною бабою позивачу [PERSON] по лінії батька [PERSON], що підтверджується свідоцтвами про народження позивача та його батька (а.с.6-7). Батько позивача [PERSON] помер 03 серпня 1990 року (а.с. 5). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все її майно, зокрема на земельну ділянку площею 2,69 га, що розташована на території Річківської сільської ради Білопільського району Сумської області та належала померлій на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії ІІІ-СМ № 048703 від 31 травня 1999 року (а.с. 8). Також судом встановлено, що [PERSON] за свого життя склала два заповіти, що посвідчені секретарем виконкому Вирівської сільської ради Білопільського району Сумської області, один з яких посвідчено 30 жовтня 1997 року за №776, реєстраційний номер 44030488, яким [PERSON] заповіла позивачу [PERSON] своє право на земельну частку (пай) в розмірі 2,97 умовних кадастрових гектар згідно сертифікату серії СМ №0161748, а також заповіт поствідчений 15 листопада 2003 року за №540, реєстраційний номер 44411880, яким [PERSON] все своє майно також заповіла позивачу (а.с. 10, 22). З довідки виконкому Річківської сільської ради Білопільського району Сумської області від 25 березня 2016 року №553 вбачається, що вказані вище заповіти не змінювались та не відмінялись (а.с. 9). Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Статтею 1235 ЦК України визначено, що заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно частини друго та третьої ст. 1254 ЦК України заповідач має право у будь-який час скласти новий заповіт. Заповіт, який було складено пізніше, скасовує попередній заповіт повністю або у тій частині, в якій він йому суперечить. Кожний новий заповіт скасовує попередній і не відновлює заповіту, який заповідач склав перед ним. Згідно з ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. На даний час [PERSON] має намір прийняти спадщину, що залишилося після смерті баби [PERSON], тому він звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Але йому було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій, оскільки з'ясувалось, що ним пропущений шестимісячний строк для звернення з даною заявою. Частиною 3 статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. З довідки Білопільської районної державної нотаріальної контори від 09 червня 2016 року вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON], яка померла 12 лютого 2007 року, не заводилась (а.с. 19). Так як позивач вважав, що, здійснивши поховання баби та зберігаючи її спадкове майно, він фактично його прийняв, ним був пропущений шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] Суд вважає причини пропуску 6-ти місячного строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачем поважними, а тому йому необхідно визначити додатковий строк тривалістю у два місяці з дня набрання чинності рішенням суду. На підставі викладеного,

Outcome: approved