Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-25 00:00:00

13 липня 2016 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до Шкуратівської сільської ради Білопільського району Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що [INFO] померла її рідна баба по лінії батька [PERSON], після смерті якого відкрилась спадщина на все належне їй майно. На даний час [PERSON] має намір прийняти спадщину, що залишилась після смерті баби [PERSON], оскільки спадщину пісдя її смерті ніхто із спадкоємців не прийняв, але при зверненні до нотаріуса було встановлено, що нею пропущений шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини. Причиною пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини позивач зазначив скрутне матеріальне становище та відсутність коштів для оформлення спадщини на час відкриття спадщини. Посилаючись на викладене, [PERSON] звернулась до суду з вказаним позовом і просила визначити їй додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини тривалістю в три місяці. У судове засідання [PERSON] та її представник за довіреністю [PERSON] не з'явилися, останній направив суду заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримує повністю. Представник відповідача - Шкуратівської сільської ради Білопільського району Сумської області ради в судове засідання не з'явився, сільський голова Москаленко Н.А. направила суду заяву про розгляд справи без участі їх представника, з позовом згодні. Представник третьої особи - Білопільської державної нотаріальної контори Сумської області в судове засідання не з'явився, завідувач нотаріальної контори Ковальова Л.Б. направила суду заяву про розгляд справи без участі їх представника. Представник третьої особи - відділу Держгеокадастру у Білопільському районі в судове засідання не з'явився, завідувач сектору Держгеокадастру у Білопільському районі Коплик О.О. направила суду заяву про розгляд справи без участі їх представника. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін за наявними в справі доказами та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до вимог ч. 2 ст. 197 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, повно, всебічно та об'єктивно дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про її смерть (а.с. 11). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все її майно. Звертаючиьс з позовом до суду, [PERSON] зазначила, що покійна [PERSON] була її рідною бабою по лінії батька [PERSON]. Як вбачається з матеріалів справи, до одруження дівоче прізвище позивача [PERSON] було [PERSON], а її батьками у свідоцтві про народження записані [PERSON] та [PERSON] (а.с. 6-7). Разом з цим згідно з архівним записом акту про народження батька позивача [PERSON], його батьками записані [PERSON] та [PERSON] (а.с. 9). Батько позивача [PERSON] помер [INFO] що підтверджується свідоцтвом про його смерть (а.с. 8). Вимогу про встановлення факту родинних відносин позивач [PERSON] суду не заявляляла, з відповідною заявою до суду не зверталась. Разом з цим суд вважає, що підстав для відмови у задоволенні позову про визначення додакового строку для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини через розбіжності в написанні ім'я баби позивача [PERSON] в запису акта про народження [PERSON], батька позивача, не має. На даний час позивач має намір успадкувати майно, що залишилось після смерті [PERSON], оскільки спадщину після її смерті ніхто із спадкоємців не прийняв, але при зверненні до нотаріуса було встановлено, що нею пропущений шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини. Згідно зі ст. 548 ЦК УРСР, який діяв на час відкриття спадщини після смерті [PERSON], яка померла [INFO] визначалось, що для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Статтею 549 ЦК УРСР 1963 року передбачено, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Статтею 550 ЦК УРСР 1963 року було встановлено, що строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку і без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину. Такі ж правила продовження строку для прийняття спадщини, визначено ч. 3 ст. 1272 ЦК України, а саме передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктами 4, 5 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України встановлено, що Цивільний кодекс України застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов'язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності. Згідно ч.1 ст. 1265 ЦК України у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. З листа Білопільської державної нотаріальної контори від 22 липня 2016 року №1013/01-16 вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON], яка померла [INFO], не заводилась. Позивач на час відкриття спадщини мала скрутне матеріальне становище, у зв'язку з чим не могла своєчасно подати заяву нотаріусу, яка є платною, тому нею був пропущений шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] Суд вважає причини пропуску 6-ти місячного строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачем поважними, а тому їй необхідно визначити додатковий строк тривалістю в три місяці з дня набрання чинності рішенням суду. При цьому суд враховує і те, що відповідач позов [PERSON] визнає. На підставі викладеного,

Outcome: approved