Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-06 00:00:00

07.05.2018р. позивач звернувся до суду із позовом, посилаючись на те, що 25.03.2011р. померла його мати [PERSON], про що складено відповідний актовий запис №06, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 25.03.2011р. Грімненською сільською радою Городоцького району Львівської області. Вказував, що [PERSON] усе життя проживала та була зареєстрована в [INFO]. У спадкове майно входить: земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 0.5325 га, яка розташована на території Грімненської сільської ради Городоцького району Львівської області, що стверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серія ЯГ №057232 виданого [PERSON] на підставі розпорядження голови Городоцької райдержадміністрації від 22.03.2006р. №156. Зазначав, що за свого життя [PERSON] подарувала йому житловий будинок та присадибну земельну ділянку, що розташовані в с. Грімне Городоцького району Львівської області, тому вважав, що іншого спадкового майна після смерті матері немає. У 2015 році дізнався про наявність земельної ділянки площею 0.5325 га, яка розташована на території Грімненської сільської ради. Однак, належно оформити спадкові права не мав можливості, оскільки на той час працював у відокремленому підрозділі ДП «Донецька вугільно коксова компанія», відпусток не отримував через використання таких наперед, доглядає за дружиною, яка є інвалідом ІІ групи, тому не звернувся своєчасно у 6-місячний строк до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. У квітні 2018 року звернувшись з приводу прийняття спадщини до державного нотаріуса, йому було відмовлено у звязку з пропуском встановленого строку для подання заяви. Просив суд ухвалити рішення, яким визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його матері [PERSON], яка померла 25.03.2011 року, терміном на три місяці. Позивач [PERSON] в суді пояснив, що йому про земельну ділянку нічого не було відомо, про це йому повідомили сестри, які відмовились від своїх часток у спадковому майні, про що подали письмові заяви в нотаріальну контору. Для того, щоб подати заяву про прийняття спадщини необхідно було їхати в Донецьк, перетинати кордон, а там з 2014 року велись бойові дії. Він не міг цього зробити бо постійно змушений доглядати за дружиною, яка є інвалідом ІІ групи. Зараз хоче переїхати на постійно проживати за місцем знаходження спадкового майна. Представник позивача [PERSON] в суді позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задоволити. Представник відповідача Грімненської сільської ради Городоцького району Львівської області в судове засідання не з'явився, проте подав суду заяву у якій не заперечує про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та просить суд справу слухати у відсутності представника (а.с.33) Треті особи - [PERSON], [PERSON], [PERSON] в судове засідання не з'явилися, 27.04.2018р. та 02.05.2018р. подали суду відзиви на позов, у яких зазначили, що на спадкове майно не претендують і не заперечують щодо оформлення спадщини на брата [PERSON] (а.с.34 -36) Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] належала на праві приватної власності земельна ділянка площею 0.5325 га, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серія ЯГ №057232, виданим у 2008 році на підставі розпорядження голови Городоцької райдержадміністрації від 22.03.2006р. №156, що розташована на території Грімненської сільської ради Городоцького району Львівської області та передана їй для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с.10) 25.03.2011р. [PERSON] померла. За свого життя спадкодавиця [PERSON] подарувала позивачу житловий будинок та присадибну земельну ділянку, що розташовані в с. Грімне Городоцького району Львівської області, а належна їй земельна ділянка площею 0.5325 га залишилась не успадкованою ніким. Із копії свідоцтва про народження серія І-АВ №455486 від 27.08.1968р. вбачається, що [PERSON] є сином [PERSON] та [PERSON] (а.с.6) Згідно копії довідки №1996 від 04.05.2018р. (а.с.7) видно, що [PERSON] дійсно працює на ВП «Шахта «Капітальна» ДП «Мирноградвугілля» в якості гірника з РГВ дільниці РВР з 26.03.1999 по теперішній час, що також підтверджується копією трудової книжки, (а.с.13-15) має на утриманні дружину інваліда ІІ групи. Відповідно до довідки виданої виконавчим комітетом Грімненської сільської ради Городоцького району Львівської області від 23.04.2018р. [PERSON] до дня смерті була зареєстрована та постійно проживала одна за адресою: с. Грімне, вул. Січових Стрільців, 25 Городоцького району Львівської області. Заповіт сільською радою не посвідчувався (а.с.11) [PERSON] не звернувся у строк, встановлений ст.1270 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON], оскільки не знав про наявність спадкового майна, перебуває в Донецькій області, де з 2014 року велись бойові дії, доглядає за дружиною інвалідом. Згідно ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частина 1 ст. 1269 ЦК України встановлює, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини частиною 1 ст.1270 ЦК України встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вказано у [PERSON] спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013р. "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Як вбачається із матеріалів справи, спадщина після смерті [PERSON], відкрилася 25.03.2011р. Таким чином строк для прийняття спадщини, встановлений ст.1270 ЦК України, закінчився 25.09.2011р. Листом державного нотаріуса Городоцької державної нотаріальної контори Львівської області від 24.04.2018 року №735/01-16 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у звязку із пропуском встановленого законодавством строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] (а.с.9) Згідно копії Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 27.04.2018р. та інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 15.06.2018р. спадкова справа після смерті [PERSON], яка померла 25.03.2011р. не заводилася (а.с.12, 40-41) З огляду на вищенаведене та з урахуванням особливого періоду в Донецькій області, суд визнає поважною причину пропуску [PERSON] строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON], оскільки крім іншого він не знав про наявність спадкового майна та приходить до висновку про необхідність визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його матері. Відповідно до ст.141 ЦПК України, суд вирішуючи питання судового збору, стягує такий з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved