Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-04 00:00:00

08.02.2018р. позивач звернулась до суду із позовом, посилаючись на те, що 22.11.2008р. померла її тітка [PERSON], про що складено відповідний актовий запис № 90, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 24.11.2008р. Великолюбінською селищною радою Городоцького району, Львівської області. Вказувала, що [PERSON] усе життя проживала у [INFO]. У спадкове майно входить: земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 1.2271 га, яка розташована на території Великолюбінської селищної ради Городоцького району Львівської області, що стверджується Державним актом на право приватної власності на землю серія І-ЛВ №012006 виданого [PERSON], зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 8. Зазначала, за свого життя [PERSON] склала заповітне розпорядження, але вона не скористалась своїм правом та не оформила спадкових прав у звязку з тим, що їй не було відомо про вказаний заповіт, тому позивачка не звернулася своєчасно у 6-місячний термін до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Дізналася про заповіт від працівників Великолюбінської селищної ради. У грудні 2017 року звернувшись з приводу прийняття спадщини до державного нотаріуса, їй було відмовлено у звязку з пропуском строку для прийняття спадщини. Просила суд ухвалити рішення, яким визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її тітки [PERSON], яка померла 22.11.2008 року, терміном на три місяці. Позивач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задоволити . Представник відповідача Великолюбінської селищної ради Городоцького району Львівської області в судове засідання не з'явився, проте подав суду письмову заяву у якій не заперечує про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та просить суд справу слухати у відсутності представника (а.с.27) Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] належала на праві приватної власності земельна ділянка площею 1,2271 га, що підтверджується Державним актом на право приватної власності на землю, серії І-ЛВ № 012006, виданим 25.02.2002р. на підставі розпорядження голови Городоцької районної державної адміністрації від 22.02.2002р. №92, зареєстрованого 25.02.2002р. в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 8, що розташована на території Великолюбінської селищної ради Городоцького району Львівської області та передана їй для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с.4). 22.11.2008р. померла [PERSON], склавши за свого життя заповіт яким на випадок своєї смерті заповіла належну їй земельну ділянку за реєстраційним номером №8 від 25.02.2002р., [PERSON] (а.с.5-6). Згідно довідки Великолюбінської селищної ради Городоцького району Львівської області № 1596 від 27.12.2017р. [PERSON] до дня смерті була зареєстрована та проживала сама за адресою: вул. Довбуша, 2 в смт. В.Любінь (а.с.7). [PERSON] не звернулася у строк, встановлений ст.1270 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), із заявою про прийняття спадщини після смерті тітки [PERSON], оскільки їй не було відомо про те, що [PERSON] складено на неї заповіт. Згідно ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частина 1 ст. 1269 ЦК України встановлює, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини частиною 1 ст.1270 ЦК України встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вказано у [PERSON] спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013р. "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Як вбачається із матеріалів справи, спадщина після смерті [PERSON], відкрилася 22.11.2008р. Таким чином строк для прийняття спадщини, встановлений ст.1270 ЦК України, після смерті [PERSON] закінчився 22.05.2009р. Листом державного нотаріуса Городоцької державної нотаріальної контори Львівської області від 27.12.2017 року №2149/01-16 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у звязку із пропуском встановленого законодавством строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] (а.с.8). Згідно інформаційної довідки зі спадкового реєстру спадкова справа після смерті [PERSON], яка померла 22.11.2008р., не заводилася (а.с.26) Позивачці стало відомо про наявність земельної ділянки та заповіту у грудні 2017 р. Позивачем доведено поганий стан здоровя та лікування. З огляду на вищенаведене, суд визнає поважною причину пропуску [PERSON] строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] та приходить до висновку про необхідність надання позивачці додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її тітки. Відповідно до ст.141 ЦПК України, суд вирішуючи питання судового збору, стягує такий з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved