Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-17 00:00:00

24.06.2020 до Печерського районного суду м. Києва надійшла позовна заява [PERSON] (далі - Позивач , [PERSON] ) до ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «РБК-УКРАЇНА» (код ЄДРПОУ 34046996), в якій позивач просив: - визнати недостовірною інформацію, поширену Товариством з обмеженою відповідальністю «РБК-Україна» в мережі Інтернет на веб-сайті «РБК-Україна» за адресою: [INFO] у статті під назвою « [INFO] » інформацію: «….представитель группировки « Лужниковская »….»Лужниковские» - это, прежде всего, бизнесмен [PERSON] …»; - зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «РБК-Україна» спростувати вказану інформацію шляхом видалення інформації «….представитель группировки " Лужниковская "…."Лужниковские" - это, прежде всего, бизнесмен [PERSON] …» зі статті під назвою « [INFO] » мережі Інтернет на веб-сайті «РБК-Україна» за адресою: [INFO] протягом місяця з дня набрання цим судовим рішенням законної сили. 30.06.2020 ухвалою суду позовну заяву було залишено без руху. 07.07.2020 позиваечм були виправлені недоліки, які були зазначені в ухвалі суду від 30.06.2020. Ухвалою суду від 13.07.2020 справу прийнято до провадження та призначено справу до розгляду у порядку загального позовного провадження. У підготовчому судовому засіданні до суду надійшло клопотання представника Позивач а про заміну неналежного відповідача на належних відповідачів, яке було задоволено ухвалою суду від 11.11.2020 та замінено неналежного відповідача - ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «РБК-УКРАЇНА» на належних відповідачів: - ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «РБК-МЕДІА» (код ЄДРПОУ 37817260, місцезнаходження - 04070, м. Київ, Подільський район, вул. Григорія Сковороди, 21/16); - [PERSON] (місце роботи - ТОВ «РБК-МЕДІА» (04070, м. Київ, вул. Григорія Сковороди, 21/16); - ГРОМАДСЬКУ ОРГАНІЗАЦІЮ «ГРОМАДСЬКЕ ТЕЛЕБАЧЕННЯ» (код ЄДРПОУ 38780085, місцезнаходження - 01010, м. Київ, Печерський район, вул. Михайла Омеляновича-Павленка, 4/6, поверх 13); - [PERSON] (місце роботи - 01010, м. Київ, Печерський район, вул. Михайла Омеляновича-Павленка, 4/6, поверх 13). Разом з клопотанням про заміну неналежного відповідача на належних відповідачів представником Позивач а було надано заяву про уточнення позовних вимог відповідно до якої представник Позивач а просить суд: - визнати недостовірною інформацію, поширену Товариством з обмеженою відповідальністю «РБК-МЕДІА» (код ЄДРПОУ 37817260, місцезнаходження - 04070, м. Київ, вул. Григорія Сковороди, 21/16) в мережі Інтернет на веб-сайті «РБК-Україна» за адресою: [INFO] у статті під назвою « [INFO] » інформацію: «….представитель группировки " Лужниковская "…."Лужниковские" - это, прежде всего, бизнесмен [PERSON] …»; - зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «РБК-МЕДІА» (код ЄДРПОУ 37817260, місцезнаходження - 04070, м. Київ, вул. Григорія Сковороди, 21/16) спростувати вказану інформацію шляхом видалення інформації «….представитель группировки "Лужниковская"…."Лужниковские" - это, прежде всего, бизнесмен [PERSON] …» зі статті під назвою « [INFO] », розміщеної в мережі Інтернет на веб-сайті «РБК-Україна» за адресою: [INFO] протягом місяця з дня набрання цим судовим рішенням законної сили; - визнати недостовірною інформацію, поширену Громадською організацією «Громадське телебачення» (код ЄДРПОУ 38780085, місцезнаходження - 01010, м. Київ, вул. Михайла Омеляновича-Павленка, 4/6, поверх 13) в мережі Інтернет за адресою: [INFO] у статті під назвою « [INFO] » інформацію: «….представитель группировки " Лужниковская "…."; - зобов`язати Громадську організацію «Громадське телебачення» (код ЄДРПОУ 38780085, місцезнаходження - 01010, м. Київ, вул. Михайла Омеляновича-Павленка, 4/6, поверх 13) спростувати вказану інформацію шляхом видалення інформації «….представитель группировки " Лужниковская "…." зі статті під назвою « [INFO] » розміщеної в мережі Інтернет на веб-сайті за адресою: [INFO] протягом місяця з дня набрання цим судовим рішенням законної сили. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що в статті, розміщеній на веб-сайті «РБК-Україна» напряму та однозначно вказано, що позивач : «….представитель группировки "Лужниковская"…."Лужниковские" - это, прежде всего, бизнесмен [PERSON] …», проте дані твердження не відповідають дійсності, оскільки відсутні жодні докази їх правдивості. Дані вислови створюють враження, що нібито позивач вчинив ряд протиправних дій. У зв`язку з цим, позивач звертає увагу суду, що вказана інформація є недостовірною, її опублікування та поширення спрямоване на опорочення ділової репутації Позивач а. Висловлення такої інформації принижує його честь, гідність та ділову репутацію, оскільки, негативно відображається на його репутації. Наведена інформація є неправдивою, не має жодного підтвердження, Відповідачі не посилаються на жодні обґрунтовані чи достовірні джерела та висвітлюють негативну інформацію на шкоду Позивач у. У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги до Товариства з обмеженою відповідальністю «РБК-Медіа», [PERSON] , Громадської організації «Громадське телебачення» та просив задовольнити позов. Разом з тим, представник позивача позовні вимоги в частині до [PERSON] не підтримав, проте враховуючи, що фактично позовні вимоги відсутні, то як наслідок підстави для поставлення ухвали теж, разом з тим, при вирішенні вказаного позову дану відмову прийме до уваги. Представник відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «РБК-Медіа» - адвоката Братківський К.С. та представник відповідача Громадської організації «Громадське телебачення» - адвокат Неманіхіна К.І. заперечували щодо позовних вимог та просили відмовити їх задоволенні. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про місце і час судового розгляду повідомлена належним чином, заяв, клопотань до суду не подано. За вказаних обставин, суд визнав за можливе розглянути справу у відсутність нез`явившихся осіб на підставі наявних у матеріалах справи доказах. Одночасно в судовому засіданні експерт [PERSON] повідомила, що об`єктом дослідження є текст, зображення якого знаходилось у скріншоті. У статті мова йде щодо [PERSON] , так як фраза розміщена поруч, та має тісний зв`язок. Виходячи із контексту змісту, вони пов`язанні, і в даному фрагменті викладена думку із попереднього абзацу. При проведені експертизи застосовуються певні методи дослідження, а саме слово «групировка», тому текст має негативну тематику. Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, приймаючи до уваги доводи викладені у відзиві відповідача, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до висновку про можливість постановлення по справі рішення та задоволення позовних вимог. Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд. Стаття 13 гарантує наявність у національному праві засобу правового захисту для забезпечення прав і свобод, викладених у Конвенції. Рекомендація Rec (2004)61259. Конституція України визнає честь і гідність людини найвищою соціальною цінністю та передбачає, що кожен має право на повагу до його гідності (ст. ст. 3, 28). Відповідно до ст. 34 Конституції України, кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Кожен має право вільно збирати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб і на свій вибір. Відповідно до ст. ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно з вимогами ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 297 ЦК України, зазначено, що кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Відповідно до ст. 299 ЦК України, фізична особа має право на недоторканість своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» у п. 4 своєї постанови від 27 лютого 2009 року № 1, чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об`єктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи, як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб - підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин. Відповідно до п. 6 постанови Пленуму ВСУ за № 1 від 27.02.2009 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», позови про захист гідності, честі чи ділової репутації вправі пред`явити фізична особа у разі поширення про неї недостовірної інформації, яка порушує її особисті немайнові права, а також інші заінтересовані особи (зокрема, члени її сім`ї, родичі), якщо така інформація прямо чи опосередковано порушує їхні особисті немайнові права. Способи судового захисту гідності та честі передбачені ст. ст. 16, 277 Цивільного кодексу України. Судовим розглядом встановлено, що [INFO] на веб-сайті «РБК-Україна» за посиланням [INFO] у статті під назвою « [INFO] » була зазначена наступна інформацію: «По мнению журналистов, именно [PERSON] может быть ключевой фигурой схемы лоббизма этого законопроекта. Именно он, по данным [PERSON] , представил основную его концепцию. В своем материале журналист в частности пишет: "[PERSON] - владелец "игорного" офшора First National Lotteri Ltd. Ранее был известен как представитель группировки " Лужниковская " россиян [PERSON] , [PERSON] и других авторитетных бизнесменов, обладающих в Украине рядом облэнерго. Нацбанк фиксировал[PERSON] вместе с [PERSON] акционерами "Первого инвестиционного банка". Лично [PERSON] в качестве гражданина Латвии по имени [PERSON] является соучредителем лондонских фирм Banita Limited, Himalita Limited, Maslav Limited, фигурировавших в схеме собственности и судебных разборках за гостиницу "Киевская Русь" в центре Киева десять лет назад. Также [PERSON] является совладельцем фирмы Brenrose Limited, которая владеет телеканалом RTVI. Этот телеканал Нацсовет по вопросам телевидения и радиовещания в последние годы ловил на трансляции в Украине концертов звезд российской эстрады, которые после нападения России на Украину были внесены в перечень лиц, создающих угрозу национальной безопасности. Неофициально вокруг [PERSON] уже возник ореол главного "решалы", который именем [PERSON] якобы открывает любые двери в Офисе президента". "Лужниковские" - это, прежде всего, бизнесмен [PERSON] , депутат Госдумы РФ [PERSON] (в отношении которого применены санкции правительством США и европейских стран, голосовал за аннексию АР Крым), а также президент спортивного клуба ЦСКА [PERSON] . Они обладают множеством активов в Украине.» Позивач вважає, що інформація «….представитель группировки "Лужниковская"…."Лужниковские" - это, прежде всего, бизнесмен [PERSON] …» є недостовірною та відносить позивач а до групи осіб, що здійснюють неправомірні дії. Представником позивача було надано висновок експерта за результатами проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи у цивільній справі №757/26434/20-ц від 20.10.2020 №23644/20-39, проведеної експертом Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, відповідно до якого висловлювання щодо [PERSON] , зафіксоване у текстовому матеріалі «….представитель группировки "Лужниковская"…."Лужниковские" - это, прежде всего, бизнесмен [PERSON] …», що міститься у статті під назвою « [INFO] », розміщений в мережі Інтернет на веб-сайті « РБК-Україна » за посиланням [INFO] - є фактичним твердженням, а не оціночним судженням. У висновку експерта за результатами проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи у цивільній справі №757/26434/20-ц від 20.10.2020 №23644/20-39 серед іншого зазначено, що «логіко-змістовним та контекстуальним аналізом фрагмента статті, щодо якого поставлене питання в заяві на проведення експертизи, встановлено, що лінгвістичним носієм інформації щодо [PERSON] є висловлювання «Лужниковские» - это, прежде всего, бизнесмена [PERSON] …», яке утворює єдиний змістовний блок з попередньою частиною публікації, викладеною нижче підзаголовка «Как выстроена схема лоббизма», продовжує тему щодо осіб, які, зі слів автора або інших журналістів, є представниками «группировки «Лужниковская», та містить інформацію про [PERSON] , яка подається у його експліцитному змісті (на поверхневому рівні) і викладена від першої особи (автора публікації). Аналіз синтаксичної структури досліджуваного висловлювання показав, що його зміст експліковано в одному простому реченні і воно має тісний логічний зв`язок з першим і другим абзацами частини публікації. Логіко-граматичним аналізом досліджуваного висловлювання встановлено, що воно має стверджувальний характер. У ньому автор, уживаючи перед іменною частиною складеного іменного присудка (вираженою іменною конструкцію «бизнесмен [PERSON] ») частку это та вставну конструкцію «прежде всего», повідомляє адресатів та про певну ситуацію та акцентує їхню увагу на ній. Наявність у досліджуваному висловлюванні вказівної частки это, яка у досліджуваному мовленнєвому контексті взяла на себе роль опущеного дієслова-зв`язки бути (у теперішньому часі є), тісний логічний зв`язок досліджуваного висловлювання з частиною публікації, у якій йдеться про представників «группировки «Лужниковская», що вказує на те, що ужите у ньому слово «Лужниковские» є найменуванням осіб, які належали до группировки «Лужниковская», дає підстави стверджувати, що у досліджуваному висловлюванні міститься інформація про те, що [PERSON] є представником угрупування « Лужниковская », а стверджувальний характер висловлювання та відновлення з контексту дієслівної форми є вказують на те, що автор інформує про цю ситуацію як про таку, що мала місце насправді (в дійсності), а отже викладає інформацію про неї у формі твердження про факт». Виходячи з вищевикладеного, суд погоджується, що фрази «….представитель группировки "Лужниковская"…."Лужниковские" - это, прежде всего, бизнесмен [PERSON] …» є фактичними твердженнями, а не фактичними судженнями. При цьому суд вважає що позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню, адже фрази «….представитель группировки "Лужниковская"…."Лужниковские" - это, прежде всего, бизнесмен [PERSON] …» були використані відносно позивач а лише в статті під назвою « [INFO] », розміщеної в мережі Інтернет на веб-сайті « РБК-Україна » за адресою: [INFO] . При цьому в статті під назвою « [INFO] », розміщеної в мережі Інтернет за адресою: [INFO] , зазначено лише: «….представитель группировки "Лужниковская"…, а отже не розповсюджено інформацію, яка стосується позивача. Таким чином, позовні вимоги до ГО «Громадське телебачення» не підлягають задоволенню, так як ні ГО «Громадське телебачення», ні автор статті [PERSON] не порушили прав та інтересів позивача. Разом з тим, в статті під назвою « [INFO] », розміщеної в мережі Інтернет на веб-сайті « РБК-Україна » за адресою: [INFO] було лише процитовано частину статті під назвою «Шанс побороть игорное лобби, или Как избежать легализации «лотерейных мутантов», яку в подальшому було використано щодо позивач а. Крім того, суд погоджується з твердженням позивача, що з аналізу фрази «….представитель группировки "Лужниковская"…."Лужниковские" - это, прежде всего, бизнесмен [PERSON] …» вбачається віднесення позивача до групи осіб, які здійснюють неправомірні дії. Відповідно до ч. 1 ст. 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Відповідно до ч. 1, 5 ст. 17 Кримінального процесуального кодексу України, особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. Поводження з особою, вина якої у вчиненні кримінального правопорушення не встановлена обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили, має відповідати поводженню з невинуватою особою. Суд погоджується, що окремі твердження відповідачів стосуються публічного звинувачення невинуватої особи, якою є позивач, у вчиненні діянь, що підпадають під ознаки окремих злочинів. Відповідно до правової позиції Верховного Суду, висловленої у постанові від 05.06.2019 року у справі № 727/8388/17, посилання на конкретну фізичну особу у контексті її зв`язку зі злочином, кримінальним провадженням чи його розслідуванням можливо лише у випадку, коли особа перебуває у статусі підозрюваного, обвинуваченого або підсудного.» При цьому, відповідно до наданої позивачем відповіді Офісу Генерального прокурора від 20.05.2020 №25/3-434вих-20, за результатами опрацювання масиву даних Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінальних проваджень, в яких наявні відомості про притягнення [PERSON] , [INFO] до кримінальної відповідальності як підозрюваного, обвинуваченого, не встановлено. Також, у довідці ГУ МВС Російської Федерації по Московській області від 31.07.2020 №В/6-3313 зазначено, що [PERSON] немає судимості на території Російської Федерації. Виходячи з викладеного, суд погоджується з позивачем, що, оскільки він не притягувався до кримінальної відповідальності за діяння, про які стверджують Відповідачі, - останні, звинувачуючи позивача у вчиненні відповідних діянь, діяли абсолютно протиправно, що є додатковим підтвердженням посягання на недоторканість ділової репутації Позивач а. Крім того, суд враховує, що відповідно до наданих судових рішень судів Російської Федерації, а саме рішення Хамовнічеського районного суду м. Москви від 12.02.2020 у цивільній справі №2-289/20 та рішення Дорогомиловського районного суду м. Москви від 16.10.2012, визнано такими що не відповідають дійсності, порочать честь, гідність та ділову репутацію [PERSON] відомості про його приналежність до злочинної організації, до «ворів в законі», розповсюджені в мережі Інтернет на деяких російськиї інформаційних носіях. 27.06.2020 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відповідальності за злочини, вчинені злочинною спільнотою» № 671-IX від 4.06.2020 р., яким внесено у КК України поняття «вор у законі» (ст. ст. 255, 255-1, 255-3). До того ж, відповідно до п. 2 примітки до статті 255 КК України під особою, яка перебуває у статусі суб`єкта підвищеного злочинного впливу, у тому числі у статусі "вора в законі", у статтях 255, 255-1, 255-3 цього Кодексу слід розуміти особу, яка завдяки авторитету, іншим особистим якостям чи можливостям здійснює злочинний вплив і координує злочинну діяльність інших осіб, які здійснюють злочинний вплив. Суд звертає увагу, що в матеріалах справи відсутні документи, що можуть свідчити, про те, що позивач підпадає під ознаки особи у статусі «вора в законі» чи члена будь-якого угрупування. Відповідачі протилежного не довели. Також, суд враховує, що в матеріалах справи відсутні докази, що з боку правоохоронних органів здійснюються кримінальні провадження за ст. ст. 255, 255-1, 255-3 КК України, в яких позивач є підозрюваним, обвинуваченим або підсудним. Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Будь-яких доказів на підтвердження достовірності інформації, зазначеної у фразі «….представитель группировки "Лужниковская"…."Лужниковские" - это, прежде всего, бизнесмен [PERSON] …», не було надано Відповідачами. Натомість надані Позивач ем докази та інші матеріали справи свідчать про те, що фраза «….представитель группировки "Лужниковская"…."Лужниковские" - это, прежде всего, бизнесмен [PERSON] …» не відповідають дійсності та спрямовані виключно на завдання шкоди діловій репутації, а також честі та гідності позивача. Згідно з ч. 7 ст. 277 ЦК України спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. Згідно ст. 263 ЦК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. За таких обставини, суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні всіх обставин справи та наданих в їх обґрунтування доказів,

Outcome: partial