Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-04 00:00:00

\~ \~ \~ \~ Позивач керівник Кіровоградської місцевої прокуратури Кіровоградської області Д. Прокопчук в інтересах держави в особі: управління охорони здоров`я Кіровоградської міської ради (управління охорони здоров`я Міської ради міста Кропивницького), комунальний заклад "Пологовий будинок № 2 імені «Святої Анни» звернувся до Ленінського районного суду м. Кіровограда з позовом до відповідача [PERSON] , в якому просив стягнути з останнього на користь управління охорони здоров`я Міської ради міста Кропивницького в рахунок відшкодування шкоди, завданої адміністративним правопорушенням, пов`язаним з корупцією, грошові кошти в сумі 7\~239,32 грн. На обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що постановою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20.03.2017 року [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, яка набрала законної сили 30.03.2017 року, за наступних обставин. Встановлено, що [PERSON] , працюючи головним лікарем полового будинку №2 «ім. Святої Анни», являючись суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення відповідно до підпункту "а" пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» 12.01.2016 року підписав наказ від 12.01.2016 року за №04-к «Про доплату за напружену та інтенсивну працю» працівникам пологового будинку, одним з яких являється його дружина [PERSON] , яка працює на посаді головної медичної сестри даного полового будинку. В результаті підписання [PERSON] наказу від 12.01.2016 року № 04-к головній медичній сестрі пологового будинку [PERSON] , встановлено доплату за складність та напружену роботу у розмірі 40% від посадового окладу щомісячно. Одночасно з цим встановлено, що рішення про встановлення доплати за складність було прийнято на засіданні профспілкового комітету пологового будинку від 11.01.2016 року. Згідно зазначеного протоколу, підставою для розгляду питання про встановлення доплати за складність та напружену роботу стало клопотання адміністрації пологового будинку «Про надання згоди на доплату за інтенсивну та напружену працю з 04.01.2016р. працівникам [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] від 05.01.2016 року № 3/1-11. Ні до підписання клопотання та наказу, ні під час їх підписання, ні наступного робочого дня [PERSON] не повідомляв адміністрацію, профспілковий комітет пологового будинку, Управління охорони здоров`я Кіровоградської міської ради та інших осіб про наявність у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів у розумінні та відповідно до вимог ст. ст.1, 28 Закону. Разом з тим, у результаті підписання [PERSON] клопотання до Профспілкового комітету пологового будинку про надання згоди на доплату за інтенсивну та напружену працю та наказу від 12.01.2016 № 04-к головній медичній сестрі пологового будинку [PERSON] (являється дружиною [PERSON] , свідоцтво про одруження від 31 грудня 1997 року серії [NUMBER] ) встановлено доплату за складність та напружену роботу у розмірі 40% від посадового окладу (тарифної ставки). Зазначене є обставинами, що викликало суперечність між приватним інтересом [PERSON] (інтерес, зумовлений сімейними стосунками з [PERSON] ) та його службовими чи представницькими повноваженнями, що впливало на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень. Тобто, у [PERSON] виник реальний конфлікт інтересів. Враховуючи те, що [PERSON] реалізує повноваження головного лікаря відповідно посадової інструкції головного лікаря пологового будинку від 22.01.2016 року, у випадку отримання ним інформації про наявність у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів повинен був діяти у спосіб, передбачений розділом V «Запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», а саме: публічно оголосити про конфлікт інтересів чи повідомити не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли він дізнався чи повинен був дізнатися про наявність у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів адміністрацію, профспілковий комітет пологового будинку № 2 ім. «Святої Анни», Управління охорони здоров`я Кіровоградської міської ради; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів. Відповідно до інформації пологового будинку від 25.11.2016 року № 1022/1-11 та від 12.01.2017 року № 45/1-4, акту організаційного аудиту акушерсько-гінекологічної та неонатологічної допомоги населенню в м. Кіровограді від 17.06.2016 року, інформації від Кіровоградської міської ради від 14.02.2017 року № 1028/34-0524 та від 14.02.2017 року № 50 [PERSON] не повідомляв про наявність конфлікту інтересів у ході підписання клопотання та Наказу. Тобто, [PERSON] , будучи головним лікарем пологового будинку 05.01.2016 року та 12.01.2016 року скоїв адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, які полягають у неповідомленні, про наявність реального конфлікту інтересів адміністрацію, профспілковий комітет пологового будинку, Управління охорони здоров`я Кіровоградської міської ради та міську раду реальний конфлікт інтересів полягав у виникненні суперечностей між приватним інтересом, зумовленим особистими сімейними стосунками з [PERSON] (свідоцтво про одруження від 31 грудня 1997 року серії [NUMBER] ) та його представницькими повноваженнями, що впливало на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень, у т.ч. підписанні клопотання та наказу. Таким чином, [PERSON] порушив вимоги п.п.1-4 ч. 1 ст. 28 Закону, чим скоїв адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, передбачені ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Постанова суду набрала законної сили 30.03.2017 року. Крім того, позивач зазначив, що своїми неправомірними діями [PERSON] спричинив державі в особі КЗ пологового будинку №2 ім. «Святої Анни» та управлінню охорони здоров`я Кіровоградської міської ради шкоду у вигляді незаконно отриманої грошової винагороди - надбавки у розмірі 40% від посадового окладу (тарифної ставки) дружині [PERSON] [PERSON] , що у грошовому еквіваленті склало 7 239,32 грн. Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від \~10 жовтня 2017 року відкрито провадження у вказаній справі та призначено справу до судового розгляду. Відповідно до п. 9 ч. 1 Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017 року, який набрав чинності 15.12.2017 року, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, та з огляду на зазначене, розгляд даної справи судом продовжено за правилами ЦПК України, в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017 року, який набрав чинності 15.12.2017 року. Під час судового розгляду справи прокурором Кіровоградської місцевої прокуратури Прокопчуком Д. подано заяву про зменшення позовних вимог, яка зареєстрована судом 31.05.2019 року за вх.№13507, та яка підтримана в судовому засіданні представником Кіровоградської місцевої прокуратури Кіровоградської області прокурором Мельниковою Г.В., згідно з якою, просив стягнути з [PERSON] на користь Управління охорони здоров`я Кіровоградської міської ради Кіровоградської області в рахунок відшкодування шкоди кошти в сумі 1\~043 грн. 00 коп. Представник відповідача [PERSON] адвокат Виноградова Л.Г. (ордер серії КР №68544 від 30.05.2018 року) позовні вимоги позивача не визнала в повному обсязі, заперечувала щодо їх задоволення, підтримала подані раніше відповідачем заперечення за позов, на обґрунтування яких зазначено, що позовні вимоги, викладені в заяві є незаконними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню з тих підстав, що відповідач [PERSON] на час видання Наказу № 04-к від 12 січня 2016 року, працював на посаді головного лікаря пологового будинку № 2 імені « Святої Анни». Згідно з пунктом 5.4 Статуту зазначеної юридичної особи, керівництво Закладом здійснює головний лікар, що призначається на посаду та звільняється міським головою за погодженням начальника управління охорони здоров`я Кіровоградської міської ради. Відповідно до пункту 5.6 Статуту до компетенції головного лікаря належить видача наказів та розпоряджень з питань діяльності Закладу. В пункті 3.4 Посадової інструкції Головного лікаря пологового будинку № 2 ім. «Святої Анни» м.Кіровограда, затвердженої начальником Управління охорони здоров`я Кіровоградської міської Ради 30 вересня 2008 року, зазначається, що Головний лікар має право видавати накази в межах своєї компетенції, при цьому, позивачем помилково та необґрунтовано були зроблені висновки про завдання відповідачем шкоди державі та необхідністю стягнення з останнього коштів, отриманих [PERSON] у вигляді доплати за інтенсивну та напружену працю, зокрема, по - перше, позивач не звернув увагу , що згідно спільного Наказу Міністерства праці та соціальної політики України та Міністерства охорони здоров`я України від 05.10.2005 року № 308/519 «Про впорядкування умов оплати праці працівників закладів охорони здоров`я та установ соціального захисту населення» працівникам закладу, установи надбавки установлюються керівником, а керівнику - органом вищого рівня, у межах фонду оплати праці. Відповідно пункту 2 зазначеного Наказу, керівникам закладів охорони здоров`я та установ соціального захисту населення надається право (в межах фонду заробітної плати) установити працівникам посадові оклади (тарифні ставки), доплати та надбавки, виходячи з розмірів, передбачених цими Умовами. Згідно підпункту 1.6. Наказу, конкретні розміри доплат, надбавок та інших виплат визначаються керівником закладу, установи за рахунок і в межах фонду заробітної плати та відображаються в розрахункових відомостях на виплату заробітної плати. Таким чином, встановлення доплати за складність та напруженість в роботі працівникам пологового будинку № 2 відносилось до компетенції головного лікаря, який є відповідачем в даній справі. По - друге, згідно статті 67 Закону України « Про запобігання корупції», нормативно- правові акти, рішення, видані (прийняті) з порушенням вимог цього Закону, підлягають скасуванню органом або посадовою особою, уповноваженою на прийняття чи скасування відповідних актів, рішень, або можуть бути визнані незаконними в судовому порядку за заявою заінтересованої фізичної особи, об`єднання громадян, юридичної особи, прокурора, органу державної влади, зокрема Національного агентства, органу місцевого самоврядування. Станом на 22.12.2017 року Наказ від 12 січня 2016 року № 04-к «Про доплату за напружену та інтенсивну працю», на підставі якого здійснювались доплати [PERSON] , є чинним. Таким чином, виплата доплат [PERSON] проводилась відповідно до чинного наказу, який не був оскаржений та не був скасований зацікавленими особами. По - трете, ні в протоколі № 12/17 від 22 лютого 2016 року про вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч. 1, 2 статті 172-7 КУпАП п.п. 1-4 ч. 1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», ні в постанові Кіровського районного суду м.Кіровограда від 20 березня 2017 року по справі № 404/1169/17 не наведено фактів та не долучено доказів, показань свідків тощо, які б доводили факт безпідставного отримання [PERSON] доплат за напругу в роботі, або вказували, що виплати здійснювались за умови фактичної відсутності у неї такої напруги. По-четверте, наявність напруги в роботі дружини відповідача по даній справі підтверджується фактичним доказами, зокрема, [PERSON] протягом багатьох років виконувала роботу фельдшера по санітарній роботі. Зазначена робота не входить до посадових обов`язків головної медичної сестри. Доказом фактичного виконання [PERSON] додаткового обсягу роботи, за виконання якої вона отримувала доплату за напругу, є статистичні звіти форми № 51 та форми 38-у-90, які готувались та здавалися головною медичною сестрою [PERSON] . Відповідно, доплату [PERSON] отримувала за фактичний обсяг виконуваної роботи. Таким чином, навіть за наявності конфлікту інтересів у відповідача, виплата зазначеної доплати була небезпідставною. Крім того, згідно з п.п.3.1.4. Колективного договору між адміністрацією та колективом пологового будинку № [ADDRESS] ім.» Святої [ADDRESS] » на 2010 - 2015 роки, який був чинним на момент видання Наказу від 12 січня 2016 року № 04-к «Про доплату за напружену та інтенсивну працю», перегляд фонду оплати праці пологового будинку № [ADDRESS] , з метою збільшення тарифних ставок (окладів, доплат, надбавок), відноситься до спільної компетенції профспілкового органу та адміністрації пологового будинку. Відповідно п.п. 4.1.6. Розділу 4 зазначеного Колективного договору, при суміщені професій (посад) розширення зони обслуговування або збільшення обсягу виконуваних робіт, виконання обов`язків тимчасово відсутнього працівника, проводиться виплата доплат до тарифної ставки (посадових окладів) до 50% . Таким чином, встановлення доплати [PERSON] в розмірі 40% здійснювалось з дотриманням процедури та в межах розмірів, передбачених чинним колективним договором. Жоден з членів профспілкового комітету, які приймали колегіальне рішення про становлення доплат працівникам закладу (в тому числі, дружині відповідача), не заперечував проти встановлення доплати [PERSON] за напругу в роботі, не оскаржував фактичну наявність такої напруги тощо. Окрім того, первісна ініціатива щодо встановлення надбавки за напругу в роботі належить не відповідачу, а заступнику головного лікаря - Бражневу В.А., на підставі доповідної записки якого адміністрація пологового будинку склала клопотання щодо винесення питання щодо встановлення доплати [PERSON] на розгляд профспілкового комітету. Таким чином, встановлення надбавок здійснювалось колегіально профспілковим комітетом, без участі головного лікаря, при цьому, відповідач лише видав наказ, в якому знайшло формальне вираження рішення, прийняте профспілковим комітетом пологового будинку № 2, оскільки видання наказів по закладу належить до компетенції головного лікаря, а не профспілкового комітету. Крім того, позивачем не надані до позовної заяви докази завдання відповідачем матеріальної шкоди державі, враховуючи чинність наказу, згідно якого [PERSON] отримувала доплату та приймаючи до уваги, що наказ № 04-д від 12 січня 2016 року було видано керівником пологового будинку № 2 з дотриманням процедури його видання та для формального визначення волі профспілкового комітету, крім того, позивачем не було оскаржено в судовому порядку факт реального існування напруги в роботі головної медичної сестри пологового будинку № 2 - [PERSON] та позивачем не визнано в судовому порядку Наказ №04-д від 12 січня 2016 року недійсним, у зв`язку з чим зазначене є підставою для відмови позивачу в задоволенні позовних вимог. Окрім того, зазначено, що керівником місцевої прокуратури не було надано достатнього обґрунтування щодо наявності підстав для здійснення ним захисту інтересів держави в особі Управління охорони здоров`я КМР, що згідно абзацу 3 частини 2 ст. 45 ЦПК повинно мати наслідком застосування положень, передбачених статтею 121 ЦПК України. Крім того, позивачем подано також до суду відповідь на відзив від 14 лютого 2018 року за вх. № 3954, на обґрунтування якої зазначено, що подані відповідачем заперечення на позовну заяву є безпідставними та необґрунтованими, з тих підстав, що твердження зазначені відповідачем стосовно законності отримання [PERSON] доплати за напругу в роботі є безпідставними виходячи з того, що це було предметом розгляду адміністративної справи 404/1169/17, рішення по якій ніким не оскаржувалось та набрало законної сили. Отже,

Outcome: dismissed