Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-22 00:00:00

08 грудня 2016 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Іскрисківщинської сільської ради Білопільського району Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що 11 червня 2008 року померла його баба по лінії батька [PERSON], після смерті якої відкрилась спадщина на все належне їй майно, зокрема на земельну частку (пай) площею 6,55 в умовних кадастрових гектарах та земельну ділянку площею 6,0843 га, що розташовані на території Іскрисківщинської сільської ради Білопільського району Сумської області та належали померлій на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) та державного акту на землю відповідно. За життя [PERSON] склала заповіт, яким все своє майно заповіла його батьку [PERSON]. 12 березня 2016 року останній помер. На даний час позивач має намір прийняти спадщину, що залишилась після смерті баби, але при зверненні до нотаріуса було встановлено, що ним пропущений шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини. Причиною пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини позивач зазначив скрутне матеріальне становище, відсутність коштів для оформлення спадщини на час відкриття спадщини, юридичну необізнаність та фактичний вступ в управління спадковим майном. Посилаючись на викладене, [PERSON] просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини тривалістю в два місяці. У судове засідання [PERSON] та його представник за довіреністю [PERSON] не зявилися, останній направив суду заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримує повністю. Представник відповідача - Іскрисківщинської сільської ради Білопільського району Сумської області в судове засідання не зявився, сільський голова [PERSON] направив суду заяву про розгляд справи без участі їх представника, з позовом згодні. Представник третьої особи - Білопільської державної нотаріальної контори Сумської області в судове засідання не зявився, завідувач нотаріальної контори [PERSON] направила суду заяву про розгляд справи без участі їх представника. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін за наявними в справі доказами. Дослідивши матеріали справи, повно, всебічно та обєктивно дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, виходячи із наступного. Судом встановлено, що 11 червня 2008 року померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про її смерть (а. с. 8). [PERSON] доводилась рідною бабою позивачу [PERSON] по лінії батька [PERSON], що підтверджується свідоцтвами про народження позивача та витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження батька позивача (а. с. 5-6). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все її майно, зокрема на земельну частку (пай), яка перебувала у колективній власності сільськогосподарського акціонерно-пайового товариства закритого типу «Іскра» та належала померлій на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) серії СМ №0180338 від 14 січня 1997 року та на земельну ділянку площею 6,0843 га, що розташована на території Іскрисківщинської сільської ради Білопільського району Сумської області та належала померлій на підставі державного акту на право власності на землю серії СМ №2048621 від 12 травня 2005 року (а. с. 8). Також судом встановлено, що [PERSON] за свого життя склала заповіт, посвідчений виконкомом Іскрисківщинської сільської ради Білопільського району 04 липня 2005 року, яким все своє майно заповіла [PERSON] (а. с. 11). З довідки Ікрисківщинської сільської ради Білопільського району Сумської області від 19 грудня 2016 року №722/02-24 вбачається, що [PERSON] була зареєстрована та проживала одиноко за адресою: Сумська область, Білопільський район, с. Рогізне, буд. 20. Інформацією про те, хто здійснив поховання [PERSON], сільська рада не володіє. Заповіт від імені [PERSON], посвідчений виконкомом Іскрисківщинської сільської ради 04 липня 2005 року за №117, не скасовувався та не відмінявся (а. с. 23) 12 березня 2016 року батько позивача [PERSON] помер (а. с. 12). [PERSON] з приводу прийняття спадщини після смерті [PERSON] до нотаріальної контори або суду за життя не звертався. Згідно зі ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно зі ч. 1 ст. 1265 ЦК України у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобовязує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. На даний час [PERSON] має намір прийняти спадщину за законом, що залишилася після смерті [PERSON], однак внаслідок пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини він зробити цього не може. Частиною 3 статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. З довідки Білопільської районної державної нотаріальної контори від 20 грудня 2016 року №1908/01-16 вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON], яка померла 11 червня 2008 року не заводилась (а. с. 24). Позивач з поважних причин пропустив шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] Суд вважає причини пропуску шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачем поважними, а тому йому необхідно визначити додатковий строк тривалістю в два місяці з дня набрання чинності рішенням суду. При цьому суд враховує і те, що відповідач позов [PERSON] визнає повністю. На підставі викладеного,

Outcome: approved