Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-07 00:00:00

У листопаді 2015 року [PERSON] звернувся до Дарницького районного суду міста Києва з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири. Позов обгрунтований тим, що 17.08.2015 року в результаті того, що лопнув шаровий кран, що розміщений у квартирі [PERSON] була затоплена квартира [PERSON] . Внаслідок чого, позивачу було завдано матеріальну шкоду у сумі 56 928,84 грн. та моральну шкоду у сумі 8000,00 грн. Ухвалою судді Дарницького райооного суду м.Києва Комаревцевої Л.В. від 20.11.2015 року відкрито провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири. Ухвалою Дарницького районного суду м.Києва від 02.12.2015 року зупиненопровадження у вказаній справі до набрання законної сили судовим рішенням в справі № 753/20271/15-ц за позовними вимогами [PERSON] до ПАТ «ХК» «Київміськбуд» та ТОВ «Перший український експертний центр» про відшкодування збитків та моральної шкоди. Ухвалою судді Дарницького райооного суду м.Києва Комаревцевої Л.В. від 20.08.2018 року відновлено провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири. Ухвалою судді Дарницького райооного суду м.Києва Сирбул О.Ф. від 08.11.2018 року прийнято до провадження цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири, у зв`язку із закінченням п`ятирічного строку повноваджень судді Комаревцевої Л.В., та призначено підготовче судове засідання у порядку загального позовного провадження. У січні 2019 року до суду від [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого [PERSON] просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] щодо стягнення з нього відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири. Ухвалою Дарницького районного суду м.Києва від 24.01.2019 року, яка занесена до протоколу судового засідання від 24.01.2019 року, за клопотанням позивача, було проведено заміну відповідача [PERSON] на належного відповідача ПАТ «ХК» «Київміськбуд». Ухвалою Дарницького районного суду м.Києва від 19.03.2019 рокузакрито підготовче провадження у справі за позовом [PERSON] до ПАТ «ХК» «Київміськбуд» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири та призначено справу до розгляду в судовому засіданні. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила задовольнити заявлений позов з підстав викладених у позовній заяві. Представник відповідача у судове засідання не з`явилась, подала до суду клопотання про відкладення розгляду справи, однак доказів поважної причини неявки у судове засідання представника відповідача до вказаного клопотання не надійшло, у зв`язку з чим суд ухвалив провести розгляд справи у відсутності представника відповідача. Разом з тим, у судовому засіданні 19.03.2019 року представником відповідача подано до суду відзив на позов, відповідно до якого відповідач заперечував проти задоволення позовних вимог та просив суд відмовити позивачу у задоволенні його позову. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню із наступних підстав. Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач зобов`язаний укласти договір на надання житлово-комунальних послуг, підготовлений виконавцем на основі типового договору. Відповідно до ч. 1 ст. 901 ЦК України, за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Відповідно до ч. 2 ст. 902 ЦК України, у випадках, встановлених договором, виконавець має право покласти виконання договору про надання послуг на іншу особу, залишаючись відповідальним в повному обсязі перед замовником за порушення договору. Відповідно до п. 9 Постанови Кабінету Міністрів України №630 від 21.07.2005 року «Про затвердження Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення» у квартирі роботи з установлення засобів обліку води і теплової енергії проводяться спеціалізованою організацією, виконавцем, виробником чи постачальником за рахунок коштів споживача. Періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) квартирних засобів обліку проводяться за рахунок виконавця. Як було встановлено рішенням Дарницького районного суду м.Києва від 22.03.2018 року у 2013 році забудовник ПАТ «ХК «Київміськбуд» здав, а ТОВ «Перший український експертний центр» прийняв на баланс багатоквартирний будинок, що розташований на [ADDRESS] . Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Відповідно до ч. 1 ст. 906 ЦК України, збитки, завдані замовнику невиконанням або неналежним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем, у разі наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором. Виконавець, який порушив договір про надання послуг за плату при здійсненні ним підприємницької діяльності, відповідає за це порушення, якщо не доведе, що належне виконання виявилося неможливим внаслідок непереборної сили, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до підпункту 5 пункту 32 Постанови Кабінету Міністрів України, виконавець зобов`язаний проводити два рази на рік перевірку стану внутрішньо будинкових систем багатоквартирного будинку із складанням відповідного акта. Відповідно до підпункту 10 пункту 32 Постанови Кабінету Міністрів України, виконавець зобов`язаний утримувати внутрішньо будинкові мережі у належному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт. Відповідно до підпункту 18 пункту 32 Постанови Кабінету Міністрів України, виконавець зобов`язаний відшкодовувати збитки, завдані майну та / або приміщенню споживача та / або членів його сім`ї, шкоду, заподіяну його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання послуг, а також моральну шкоду в порядку та розмірі, які визначаються відповідно до законодавства і договору. Постановою Кабінету Міністрів України № 630 від 21.07.2005 року визначені точки розподілу, в яких здійснюється передача послуг від виконавця споживачеві, а саме постачання холодної та гарячої води - після першої водозапірної арматури на відгалужені від стояка у квартирі споживача. ТОВ «Перший український експертний центр» на будинку по [ADDRESS] було розміщено оголошення, в якому зазначено, попередження про зміну кранів, які встановлені ПАТ «ХК «Київміськбуд» перед лічильником для уникнення затоплення. ПАТ «ХК «Київміськбуд» на будинку по [ADDRESS] було розміщено оголошення, в якому зазначено, що: «З 15 по 29 серпня 2015 року ПАТ «КИІВЕНЕРГО» проводить щорічні гідравлічні випробування тепломагістралей. Випробування проводяться тепло мережною водою, охолодженою до температури не вищої, ніж 40°С, з підвищенням на 25% тиском, що відповідає нормативам. Це дозволить виявити і ліквідувати максимально можливу кількість пошкоджень, запобігши таким чином їхній появі під час опалювального сезону. В зв`язку з цим на будинку буде відсутня гаряча вода ». Судом встановлено, що 17.08.2015 року о 20 год. 00хв. в квартирі [ADDRESS] , яка належить [PERSON] , на стояку гарячого водопостачання лопнула водозапірна арматура (кран), внаслідок чого відбулося затоплення. Внаслідок вказаного затоплення також було затоплено квартиру [ADDRESS] , яка знаходиться поверхом нижче та власником якої є позивач - [PERSON] . Згідно зі звітом №114/15 від 16.10.2015 року, складеним ФОП Левицьким В.В., розмір замеріального збитку завданого позивачу складає 54 008,84 грн., разом з тим позивач поніс витрати: на оплату послуг експерта у суму 1000,00 грн., ремонт духової шафи у сумі 920,00 грн. та оплати робіт із злиття води зі стелі у сумі 1000,00 грн., що разом становить 56 928,84 грн. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, особа, яка завдала шкоду, повинна її відшкодувати в повному обсязі. Частина 2 ст.1166 ЦК України встановлює, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, обов`язок доказування відсутності вини покладений на Відповідача. Рішенням Дарницького районного суду м.Києва від 22.03.2018 року було встановлено, що згідно висновку експерта № СЕ-1-1-408.16 від 10.08.2016 року за результатами проведеної комплексної судової будівельно-технічної експертизи, встановлено, що першопричиною руйнування кульового крану стало перевищення моменту сили затягування різьбового з`єднання при виконанні монтажних робіт та міг лопнути в наслідок або за наслідками проведених монтажних робіт при його установці. З чого вбачається, що саме ПАТ "ХК " Київміськбуд " повинно нести відповідальність у повному обсязі за шкоду, завдану залиттям квартири, оскільки саме першопричиною руйнування кульового крану стало перевищення моменту сили затягування різьбового з`єднання при виконанні монтажних робіт, що привели до його аварійного руйнування. Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. На підставі викладеного, судом встановлено, що позовні вимоги позивача до відповідача про стягнення матеріальної шкоди у сумі 56 928,84 грн. знайшли своє підтвердження та підлягають задоволенню. Щодо позовних вимог про стягнення моральної шкоди, слід зазначити наступне. Згідно зі ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. З урахуванням всіх обставин справи, суд вважає доведеним, що діями (бездіяльністю) відповідача, які потягли наслідком завдання матеріальної шкоди квартирі, належній позивачу, йому було завдано моральної шкоди, яка полягає у переживаннях з приводу пошкодження власності, необхідністю витрачання часу, пошуку засобів та можливостей з метою подолання наслідків заподіяння матеріальної шкоди, обмеженнях у можливості користуватись житлом. При визначенні розміру компенсації за заподіяну шкоду, суд погоджується з позивачем і приходить до висновку, що необхідним та справедливим в даному випадку є розмір компенсації за спричинену моральну шкоду у сумі 80000 гривень, яка і підлягає стягненню з відповідача. Згідно зі ст. 141 ЦПК України суд присуджує з відповідача на користь позивача судовий збір у сумі 649,29 грн.

Outcome: approved