Jurisdiction: civil
Date: 2017-02-16 00:00:00

12 грудня 2016 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до Вирівської сільської ради Білопільського району Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що [INFO] помер її батько [PERSON], після смерті якого відкрилась спадщина на право на земельну частку (пай) розміром 3,42 в умовних кадастрових гектарах, розташовану на території Вирівської сільської ради Білопільського району Сумської області, посвідчену сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії [NUMBER]. Також [INFO] помер її рідний брат [PERSON], після смерті якого відкрилася спадщина на все його майно. На даний час позивач має намір прийняти спадщину, що залишилась після смерті батька та брата, але при зверненні до нотаріуса було встановлено, що нею пропущений шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини. Причиною пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини позивач зазначила складне сімейне становище та відсутність коштів для оформлення спадщини на час відкриття спадщини. Посилаючись на викладене, [PERSON] просила суд визначити їй додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] та після смерті брата [PERSON] тривалістю в три місяці. 10 лютого 2017 року до суду надійшла уточнена позовна заява [PERSON], в якій вона, посилаючись на обставини викладені в першій позовній заяві, просила визначити їй додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини тільки після смерті брата [PERSON] тривалістю в три місяці. У судове засідання [PERSON] та її представник [PERSON] не з'явилися, останній направив суду заяву про розгляд справи без їх участі, уточнені позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача - Вирівської сільської ради Білопільського району Сумської області в судове засідання не з'явився, сільський голова Кулак М.І. направив суду заяву про розгляд справи без участі їх представника, з позовом згодні. Представник третьої особи - Білопільської державної нотаріальної контори Сумської області в судове засідання не з'явився, завідувач нотаріальної контори Ковальова Л.Б. направила суду заяву про розгляд справи без участі їх представника. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін за наявними в справі доказами. Дослідивши матеріали справи, повно, всебічно та об'єктивно дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, виходячи із наступного. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про його смерть (а. с. 9). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все його майно, зокрема на земельну ділянку загальною площею 2,83 га, що розташована на території Вирівської сільської ради Білопільського району Сумської області та належала померлому на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії [NUMBER] від 21 липня 1999 року (а. с. 14). Рішенням Білопільського районного суду Сумської області від 18 грудня 2015 року, яке набрало законної сили 29 грудня 2015 року, встановлено факт родинних відносин, а саме, що [PERSON], який помер [INFO], був батьком [PERSON] (а. с. 11). Як вбачається з довідки Вирівської сільської ради Білопільського району від 31 січня 2017 року №36, згідно погосподарської книги за 1996-2000 роки по об'єкту погосподарського обліку №1213 за адресою: [ADDRESS] були зареєтровані [PERSON], [PERSON] та їх син [PERSON]. [PERSON] померла [INFO], [PERSON] помер [INFO]. Після смерті батьків за вишевказаною адресою був зареєстрований один [PERSON] (а. с. 46). Відповідно до ч. 1 ст. 529 ЦК УРСР 1963 року, який діяв на час відкриття спадщини після смерті [PERSON], який помер [INFO], при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Згідно зі ст. 548 ЦК УРСР 1963 року для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Відповідно до ст. 549 ЦК УРСР 1963 року спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Спадкова справа після смерті [PERSON], який помер [INFO], була заведена за заявою його сина [PERSON] - брата [PERSON] та [PERSON], позивача по справі (а. с. 33-38). Таким чином, судом встановлено, що спадщину після смерті [PERSON] своєчасно прийняли його сини: [PERSON] - шляхом фактичного вступу в управління та володіння спадковим майном та [PERSON] - шляхом подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини. Їх права на спадщину, що залишилася після смерті [PERSON], є рівними. [INFO] помер [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про його смерть (а. с. 10). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на все нележне йому майно, в тому числі на 1/2 частину вищезазначеної земельної ділянки, яку він фактично успадкував після смерті свого батька [PERSON], але за життя своїх прав на неї не оформив. Як вбачається з вищевказаної довідки Вирівської сільської ради Білопільського району від 31 січня 2017 року №36 та довідки виконкому Ворожбянської міської ради Білопільського району від 21 січня 2016 року №174, [PERSON] до дня смерті був зареєстрований один за адресою: [ADDRESS], однак фактично одиноко проживав у [ADDRESS]. Поховання [PERSON] провела [PERSON], позивач по справі (а. с. 13, 46). Рішенням Білопільського районного суду Сумської області від 03 листопада 2016 року, яке набрало законної сили 14 листопада 2016 року, встановлено факт родинних відносин, а саме, що [PERSON], який помер [INFO], був рідним братом [PERSON], позивача по справі (а. с. 12). На даний час позивач має намір успадкувати майно, що залишилось після смерті рідного брата [PERSON], однак у зв'язку з тим, що вона пропустила шестимісячний строк для звернення з заявою до нотаріуса про прийняття спадщини, вона зробити цього не може. Згідно зі ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно зі ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною 3 статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. З довідки Білопільської районної державної нотаріальної контори від 20 грудня 2016 року №1907/01-16 вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON], який помер [INFO], не заводилася (а. с. 21). Позивач на час відкриття спадщини мала скрутне матеріальне становище, у зв'язку з чим не могла своєчасно подати заяву нотаріусу, яка є платною, тому нею був пропущений шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті рідного брата. Суд вважає причини пропуску шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачем поважними, а тому їй необхідно визначити додатковий строк тривалістю в три місяці з дня набрання чинності рішенням суду. При цьому суд враховує і те, що відповідач позов визнав повністю. На підставі викладеного,

Outcome: approved