Jurisdiction: civil
Date: 2015-03-29 00:00:00

У грудні 2014 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], третя особа - Подільський РВ ГУ Державної міграційної служби в м. Києві про усунення перешкод у здійсненні права власністю. Свої вимоги мотивує тим, що 11 жовтня 2010 року між нею та відповідачем було укладено договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS] та 06 листопада 2010 року було зареєстровано її право власності на дану квартиру в БТІ. Зазначила, що умовами договору було визначено обов'язок [PERSON] зняти з реєстрації зареєстрованих у квартирі осіб, звільнити квартиру, передати ключі Покупцю. Посилаючись на те, що відповідач до цього часу з реєстрації за спірною адресою не знявся, чим порушує її права, позивачка просила усунути перешкоди у здійсненні її права власності шляхом зняття з реєстрації [PERSON] у квартирі [ADDRESS]. У судовому засіданні позивачка позов підтримала у повному обсязі за тих же підстав, просила його задовольнити. Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином через оголошення в газеті «Урядовий кур'єр» № 31 (5405) від 19.02.2015 року. Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, направили до суду заяву, в якій просять розглядати справу у відсутність їх представника. Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Заочний розгляд справи відбувається за відсутності відповідача з дотриманням вимог, встановлених законом, на підставі ухвали про заочний розгляд справи. Суд, вважає можливим розглядати справу у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів. Суд, заслухавши пояснення позивача, вивчивши матеріали справи вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що спірне жиле приміщення являє собою трикімнатну квартиру, жилою площею 57,9 кв.м, яка знаходиться за адресою [ADDRESS]. Дана квартира належить позивачці на праві власності відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 11 жовтня 2010 року (а.с. 4). Відповідно до п. 7 даного договору Продавець зобов'язався зняти з реєстрації зареєстрованих у квартирі осіб, звільнити квартиру до 11.10.2010 року, передати ключі від проданої квартири Покупцю. Як вбачається з довідки форми № 3 виданою КП "Центральний Подільського району м. Києва" від 12.11.2014 року № 2439, відповідач умови договору не виконав, оскільки до цього часу зареєстрований у спірній квартирі (а. с. 5). Позивачка у судовому засіданні пояснила, що відповідач на даний час не є власником квартири та не є членом її сім"ї, спірним житловим приміщенням не цікавиться, чим порушує її права як власника квартири. Спірні правовідносини регулюються нормами ЦК України. Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. У ч. 1 ст. 321 ЦК України вказано, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. При цьому згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. За змістом ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Аналіз наведених вище норм цивільного законодавства України дає підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права. На основі повно та всебічно з'ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, враховуючи, що реєстрація відповідача порушує права позивача вільно користуватися та розпоряджатися свою власністю, суд приходить до висновку, що позов [PERSON] підлягає задоволенню. На підставі наведеного,

Outcome: approved