Jurisdiction: civil
Date: 2017-07-02 00:00:00

01 червня 2017 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Миколаївської селищної ради Білопільського району Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що [INFO] року померла її прабаба по лінії батька [PERSON], після смерті якої відкрилась спадщина на земельну частку (пай), розташовану на території Миколаївської селищної ради Білопільського району, яка належала померлій на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай). Спадщину після смерті [PERSON] фактично прийняла, але юридично не оформила донька покійної [PERSON], рідна баба позивачки по лінії батька. [INFO] року [PERSON] померла. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все її майно, в тому числі на земельну ділянку, яку вона прийняла у спадщину, але не оформила після смерті своєї матері. На даний час [PERSON] має намір прийняти спадщину, що залишилась після смерті рідної баби, але при зверненні до нотаріуса було встановлено, що нею пропущений шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини. Причиною пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини позивач зазначила відсутність коштів для оформлення спадщини на час відкриття спадщини та юридичну необізнаність. Посилаючись на викладене, [PERSON] просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини. У судове засідання [PERSON] та її представник за довіреністю [PERSON] не з'явилися, остання направила суду заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримує повністю. Представник відповідача - Миколаївської селищної ради Білопільського району Сумської області в судове засідання не з'явився, голова селищної ради Ігнатьєв І.А. направив суду заяву про розгляд справи без участі їх представника, з позовом згодні. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін за наявними в справі доказами. Дослідивши матеріали справи, повно, всебічно та об'єктивно дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [INFO] року народилася [PERSON], матір'ю якої записана [PERSON], що підтверджується витягом з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження (а. с. 6). 23 квітня 1971 року [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON], у зв'язку з чим їй було присвоєно прізвище [PERSON], що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу (а. с. 5). [INFO] року народився [PERSON], у свідоцтві про народження якого батьками записані [PERSON] та [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про його народження (а. с. 4). [INFO] року народилася позивачка по справі [PERSON], у свідоцтві про народження якої батьком записаний [PERSON] (а. с. 4). [INFO] року померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про її смерть (а. с. 7). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все її майно, зокрема на земельну частку (пай) для ведення товарного сільськогосподарського товарного виробництва, яка розташована на території Товстянської сільської ради Білопільського району. Відповідно до ст. 529 ЦК УРСР 1963 року, який діяв на час відкриття спадщини після смерті [PERSON], яка померла [INFO] року, при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Згідно із ст. 548 ЦК УРСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Статтею 549 ЦК УРСР 1963 року визначалось, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Як вбачається з довідки виконавчого комітету Товстянського старостату Миколаївської селищної ради Білопільського району від 24 травня 2017 року №34 [PERSON] до дня своєї смерті [INFO] року була зареєстрована та постійно проживала в с. Комарицьке Білопільського району. За померлою [PERSON] значиться земельна ділянка, розташована на території Товстянського старостату Миколаївської селищної ради. Заповіт від імені померлої Товстянським старостатом не посвідчувався. Спадщину після смерті [PERSON] прийняла її донька [PERSON], яка з нею постійно проживала, а після смерті розпорядилася її речами та зберігала документи (а. с. 21). Відповідно до довідки Білопільської районної державної нотаріальної контори від 15 червня 2017 року №593/01-06 спадкова справа після смерті [PERSON], яка померла [INFO] року, не заводилася (а. с. 17). Тобто судом встановлено, що [PERSON] своєчасно прийняла спадщину після смерті своєї матері [PERSON], вступивши в управління та володіння спадковим майном матері. Також судом встановлено, що [INFO] року померла баба позивача [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про її смерть (а. с. 8). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все її майно, в тому числі на земельну ділянку, яку вона прийняла у спадщину, але не оформила після смерті матері [PERSON] Згідно з вищевказаною довідкою виконавчого комітету Товстянського старостату Миколаївської селищної ради Білопільського району від 24 травня 2017 року №34 спадкоємцем померлої [PERSON] є її онука [PERSON], яка до дня її смерті допомагала їй у веденні особистого підсобного господарства, провела похорони баби, розпорядилася її речами та зберігала документи (а. с. 21). Батько позивачки [PERSON] помер [INFO] року, що підтверджується свідоцтвом про його смерть, тобто раніше своєї матері (а. с. 9). На даний час [PERSON] має намір прийняти спадщину, що залишилася після смерті рідної баби [PERSON], однак внаслідок пропуску шестимісячного строку для звернення із заявою про прийняття спадщини вона зробити цього не може. Згідно зі ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч.1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною 3 статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. З довідки Білопільської районної державної нотаріальної контори від 15 червня 2017 року №593/01-16 вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON], яка померла [INFO] року, не заводилась (а. с. 17). Так як позивач на час відкриття спадщини була юридично не обізнана щодо порядку прийняття спадщини, мала скрутне матеріальне становище, тому нею був пропущений шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті баби [PERSON] Суд вважає причини пропуску 6-ти місячного строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачем поважними, а тому їй необхідно визначити додатковий строк тривалістю в два місяці з дня набрання чинності рішенням суду. При цьому суд враховує і те, що відповідач позов [PERSON] визнав повністю. На підставі викладеного,

Outcome: approved