Jurisdiction: civil
Date: 2014-08-04 00:00:00

30 вересня 2013 року позивачка [PERSON] звернулася до Першотравенського міського суду з позовом до відповідача Комунального закладу "Першотравенська центральна міська лікарня" Дніпропетровської обласної ради" про визнання недійсним та скасування рішення та довідки. В обґрунтування позову зазначила, що з 23 липня 1980 року по 12 листопада 2012 року вона перебувала в трудових правовідносинах з ПАТ "ДТЕК Павлоградвугілля". Під час роботи, 21 березня 2012 року з нею стався нещасний випадок, що підтверджується доданими до позову копіями акту спеціального розслідування нещасного випадку від 02 червня 2012 року та акту про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом від 02 червня 2012 року. Висновком МСЕК від 03 вересня 2012 року їй первинно встановлено 20% втрати професійної працездатності по вказаній травмі з наступним переоглядом 01 вересня 2013 року, що підтверджується доданою до позову копією цього висновку МСЕК. Цим висновком МСЕК їй не була встановлена група інвалідності та не було встановлено будь-які обмеження в роботі. Після проходження МСЕК 03 вересня 2012 року 04 вересня 2012 року за вих. №583 її роботодавець ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» направив її на огляд до лікарсько- консультаційної комісії КЗ «Першотравенська міська лікарня» Дніпропетровської обласної ради». 05 вересня 2013 року вона пройшла огляд у ЛКК відповідача, про що в амбулаторній картці записано висновок ЛКК №163, копія якого додана до позову. В цьому висновку зазначено, що він проводився на підставі направлення ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» від 04 вересня 2012 року. 12 листопада 2012 року її було звільнено на підставі п.2 ст.40 КЗпП України в зв'язку з виявленою невідповідністю займаній посаді внаслідок стану здоров'я, що перешкоджає продовженню даної роботи. ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в своєму розпорядженні від 12 листопада 2012 року №1682-к " 3 особистого складу", посилається на таку підставу її звільнення, як медичний висновок - довідку ЛКК №188 від 05 вересня 2012 року, видану відповідачем. Вважає, що відповідачем було неправомірно складено та направлено до ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» довідку ЛКК №188 від 05 вересня 2012 року. Такі висновки робляться з наступного: діяльність лікарсько-консультаційної комісії регулюється Положенням про експертизу тимчасової непрацездатності, затверджене наказом МОЗ України №189 від 09 квітня 2008 року (надалі - Положення). З врахуванням п.4.3 цього Положення лікарсько-консультаційна комісія закладу охорони здоров'я є третім рівнем проведення експертизи тимчасової непрацездатності. Згідно абз.4 п. 1.3 Положення тимчасова непрацездатність - це непрацездатність особи внаслідок захворювання, травми або з інших причин, що не залежить від факту втрати працездатності (пологи, карантин, догляд за хворим тощо), яка має тимчасовий зворотний характер під впливом лікування та реабілітаційних заходів, триває до відновлення працездатності або встановлення групи інвалідності, а в разі інших причин - до закінчення причин відсторонення від роботи. Згідно останнього абзацу п.1.3. Положення обґрунтування тимчасової непрацездатності в разі захворюваності та травми - докладне і зрозуміле формулювання діагнозу відповідно до виявлених при обстеженні хворого нозологічної форми захворювання та травми, характеру та ступеня порушення функцій органів і систем, яке дає змогу визначити факт непрацездатності з урахуванням умов праці та можливості її виконувати, терміни непрацездатності, призначити амбулаторне або стаціонарне лікування, направити хворого на консультацію, обстеження, для огляду до МСЕК. Тобто, в разі проведення експертизи тимчасової непрацездатності в тому числі на третьому рівні лікарсько-консультаційною комісією закладу охорони здоров'я в обов'язки останньої також входить обґрунтування тимчасової непрацездатності у своєму висновку та встановлення її терміну. Згідно п. 5.3.3. Положення рішення (висновок) ЛКК записується в медичну карту амбулаторного (стаціонарного) хворого. На виконання вимог цієї норми відповідач записав рішення (висновок) ЛКК №163 до її амбулаторної картки, копія цього висновку додана до позову. Згідно п.5.3.1. Положення лікарсько-консультаційна комісія закладу охорони здоров'я вирішує питання експертизи тимчасової непрацездатності за поданням лікуючого лікаря та завідувача відділення після особистого огляду та вивчення даних медичної облікової документації хворого щодо обстеження, подальшого лікування, надання рекомендацій щодо раціонального працевлаштування та інших питань. Згідно ч.1, ч.2 ст.32 Конституції України ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України. Не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини. Згідно п.1 ст.1 Закону України «Про інформацію»: документ - матеріальний носій, що містить інформацію, основними функціями якого є її збереження та передавання у часі та просторі; інформація - будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді. Згідно ст.11 Закону України «Про інформацію» інформація про фізичну особу (персональні дані) - відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована. Не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди. До конфіденційної інформації про фізичну особу належать, зокрема, дані про її національність, освіту, сімейний стан, релігійні переконання, стан здоров'я, а також адреса, дата і місце народження. З врахуванням п.1) ч.1 ст.6 Закону України «Про доступ до публічної інформації» конфіденційна інформація відноситься до інформації з обмеженим доступом і не може видаватись на запит підприємства, зокрема з закладу охорони здоров'я її роботодавцеві. Відповідно до вимог ст.11 Закону України «Про інформацію, ст.14 Закону України «Про захист персональних даних» не допускаються збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди. Рішенням Конституційного суду України у справі за конституційним поданням Жашківської районної ради Черкаської області щодо офіційного тлумачення положень частин першої, другої статті 32, частини другої, третьої статті 34 Конституції України від 20 січня2012 року №2-рп/2012 (справа №1-9/2012) надано офіційне тлумачення які дані про фізичну особу є конфіденційними. Зокрема, персональні дані про особу щодо стану здоров'я є конфіденційною інформацією. Враховуючи вказані правові норми довідка ЛКК №188 від 05 вересня 2012 року містить в собі конфіденційну інформацію про стан її здоров'я і не може розповсюджуватись без її згоди, в тому числі її роботодавцю. Без її згоди було розповсюджено конфіденційну інформацію про стан її здоров'я. Тому використання незаконно отриманої інформації про стан її здоров'я є незаконним. З врахуванням наведених посилань на правові норми Положенням про експертизу тимчасової непрацездатності, затверджене наказом МОЗ України №189 від 09 квітня 2008 року, відповідач при проведенні ЛКК за її участі 05 вересня 2012 року вчинив такі порушення: в супереч п.5.3.1. Положення провів її огляд не на підставі подання лікуючого лікаря та завідуючого відділення, а на підставі направлення ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» від 04 вересня 2013 року за вих. №583; всупереч вимогам п. 5.3.3. Положення склав довідку №188 від 05 вересня 2012 року, хоча висновок записується лише у амбулаторну картку; всупереч вимогам Положення зазначив в довідці №188 від 05 вересня 2012 року відомості, які не відповідають змісту результатів огляду ЛКК, зазначеним в її амбулаторній картці, а саме: в довідці ЛКК №188 зазначено, строк 1 рік, хоча саме у первинному висновку ЛКК №163 в порушення абз.4, останнього абзацу п.1.3 Положення про експертизу тимчасової непрацездатності, затвердженого наказом МОЗ України №189 від 09 квітня 2008 року термін непрацездатності не встановлений; а якщо такий термін не встановлено саме ЛКК і не зазначено у висновку в амбулаторній картці, це означає, що в довідці №188 цей термін вказано безпідставно; в довідці ЛКК №188 зазначено «освидетельствован во МСЕК 03 вересня 2012 року, хоча саме у первинному висновку ЛКК №163 безпідставно є посилання на огляд в Павлоградський МСЕК 03 вересня 2012 року. Відповідач в порушення вимог Закону України «Про інформацію», Закону України «Про доступ до публічної інформації», Закону України «Про захист персональних даних» неправомірно без її згоди поширив інформацію про стан її здоров'я, а саме: направив до «ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» довідку ЛКК №188 від 05 вересня 2013 року. Згідно п.2 ч.2 ст.23 ЦК України моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів. Згідно ч.1 ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Згідно ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала. Внаслідок неправомірних дій відповідача, особливо в частині поширення без її згоди інформації про стан її здоров'я вона зазнала великих моральних страждань. Спричинену неправомірними діями відповідача моральну шкоду вона оцінює 10 000 грн. Фактично спірні правовідносини випливають з трудових правовідносин, бо проходження ЛКК у відповідача здійснювалось на підставі направлення ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» № 583 від 04 вересня 2012 року, і на підставі спірного висновку ЛКК її було звільнено з роботи 12 листопада 2012 року розпорядженням від 12 листопада 2012 року №1682-к «З особистого складу». Вирішення цього спору фактично впливає на її поновлення на роботі. Зараз вона ніде не працює. Просить суд визнати рішення (висновок) лікарсько-консультаційної комісії Комунального закладу «Першотравенська центральна міська лікарня» Дніпропетровської обласної ради» від 05 вересня 2012 року №163 недійсним та скасувати його; визнати письмову довідку №188 від 05 вересня 2012 року про рішення (висновок) проходження нею лікарсько-консультаційної комісії від 05 вересня 2012 року відповідача від 05 вересня 2012 року №163 недійсною та скасувати її; стягнути з відповідача 10 000 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди. Позивачка та її представник в судовому засіданні повністю підтримали заявлені позовні вимоги,просять їх задовольнити. Відповідач у справі Комунальний заклад «Першотравенська центральна міська лікарня»Дніпропетровської обласної ради» позов не визнав,надавши суду заперечення у справі,які підтримав у суді їх представник,посилаючись на те,що у своїй позовній заяві позивач стверджує, що лікарнею: « 05.09.2013 року було неправомірно складено та направлено до ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» довідку ЛКК №188,довідка ЛКК містить в собі конфіденційну інформацію про стан здоров'я і не може розповсюджуватись без її згоди в тому числі роботодавцю». Також позивач стверджує, що без її згоди було розповсюджено конфіденційну інформацію про стан її здоров'я і саме тому використання незаконно отриманої інформації про стан здоров'я позивача є незаконним». Вважають позовну заяву необґрунтованою, а самі позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню з огляду на наступне. -Вважають необгрунтованим посилання позивача на те, що відповідач всупереч п.5.3.1. Положення про експертизу тимчасової непрацездатності провів її огляд не на підставі подання лікуючого лікаря та завідувача відділення, а на підставі направлення ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» від 04.09.2013 року за вих..№583 та всупереч вимогам п.5.3.3. Положення склав довідку №188 від 05.09.2013 року, хоча висновок записується лише у амбулаторну картку,оскільки між КЗ «Першотравенська центральна міська лікарня» ДОР» та ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на протязі кількох років укладаються договори про обслуговування працівників структурних підрозділів ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» за територіальним принципом. Тому працівники структурних підрозділів мають право на лікування в будь-яких медичних закладах України за своїм вибором, але переважне право надавати рекомендації щодо можливості (неможливості) виконувати певну роботу має право лікарсько-консультативна комісія лікувально-профілактичного закладу за яким закріплено підприємство. Відповідно до наказу МОЗ України № 420 від 05.06.2012р. «Про затвердження Порядку та Критеріїв встановлення медико-соціальними експертними комісіями ступеня стійкої втрати професійної працездатності у відсотках працівникам, яким заподіяно ушкодження здоров'я, пов'язане з виконанням трудових обов'язків: «п.2.13.5. При не встановленні інвалідності потерпілому на виробництві, якщо він може у звичайних виробничих умовах виконувати професійну працю з помірним або незначним зниженням складності робіт, або із зменшенням обсягу виконуваної роботи, або при зміні умов праці, що призводять до зниження заробітку, або якщо виконання його професійної діяльності вимагає більшого навантаження, ніж раніше, відсотки втрати професійної працездатності не повинні перевищувати 25 відсотків». Оскільки, позивачу встановлено 20% втрати працездатності, вона може виконувати свою роботу з обмеженнями, які зазначені в наказі МОЗ України №246 від 21.05.2007року «Про затвердження Порядку проведення медичних оглядів працівників певних категорій». Саме для отримання рекомендацій стосовно наявності (відсутності) будь-яких обмежень виконання роботи своїм працівником, адміністрація ПСП «шахта Дніпровська» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» звернулася до лікарні за якою воно закріплено. Так як травма позивача підлягає лікуванню та нагляду лікарем-невропатологом, саме лікар невропатолог на правах лікуючого лікаря, оглянувши позивача та детально вивчивши медичну документацію, яку позивач надала лікарю, подав на розгляд лікарсько-консультативної комісії необхідні медичні документи та після огляду позивача на ЛКК, комісією колегіально було надано рекомендації щодо раціонального працевлаштування, зроблено відповідний запис в амбулаторну картку. Крім того відповідно до п.6.1. Договору про надання послуг (медогляди)лікарня, як виконавець, несе відповідальність за якість медоглядів і достовірність медичних висновків, об'єктивність оцінки стану здоров'я працівників замовника, невідповідність медичного виводу фактичному стану здоров'я працівника…». Саме тому було надано письмову відповідь на офіційний запит ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» ш-та «Дніпровська» від 04.09.2013року №583. Вважають також необґрунтованими посилання позивача на те,що всупереч вимогам Положення відповідач зазначив у довідці №188 від 05.09.2012 року відомості, які не відповідають змісту результатів огляду ЛКК, зазначеним в її амбулаторній картці, а саме: - в довідці ЛКК №188 зазначено строк 1 рік, хоча саме у первинному висновку ЛКК № 163 в порушення абз.4, останнього абзацу п.1.3. Положення про експертизу тимчасової непрацездатності, затвердженого наказом МОЗ України №189 від 09.04.2008 року термін непрацездатності не встановлений; а якщо такий термін не встановлено саме ЛКК і не зазначено у висновку в амбулаторній картці, це означає, що в довідці №188 цей термін вказано безпідставно; - в довідці ЛКК №188 зазначено «освидетельствован во МСЕК 03.09.2012 року, хоча саме у первинному висновку ЛКК №163 безпідставно є посилання на огляд в Павлоградській МСЕК 03.09.2012 року.,оскільки позивач пройшла огляд у МСЕК, МСЕК встановила термін втрати працездатності 1 рік, про що зазначено у виписці із акту огляду МСЕК від 03.09.2012 року № 076526. Саме тому у довідці ЛКК №188 від 05.09.2012року, наданій ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», зазначено строк - 1 рік, що на думку відповідача неможливо вважати порушенням. Також відповідач вважає необґрунтованим посилання позивача на те,що відповідач в порушення вимог закону України «Про інформацію», Закону України «Про доступ до публічної інформації», Закону України «Про захист персональних даних» неправомірно без моєї згоди поширив інформацію про стан її здоров'я, а саме направив до ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» довідку ЛКК №188 від 05.09.2013 року. Дані твердження позивача вважають такими,що не відповідають дійсності та вводять суд в оману, оскільки при направленні запиту ПСП «шахта Дніпровська» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» зазначено, що позивач отримала виробничу травму 27.03.2012р. про що складено акт №9 від 02.06.2012р. п.п.6,9 вищезазначеного акту містять інформацію стосовно діагнозу згідно з листком непрацездатності, який було видано Тернівською міською лікарнею №916811 від 03.04.2012 року. Враховуючи вищевикладене ними було надано інформацію, яка вже достеменно була відома роботодавцю, ПСП «шахта Дніпровська» «ДТЕК Павлоградвугілля». Відповідач також вважає,що відсутня моральна шкода позивачу з боку лікарні.Також не можуть залишити без уваги та не внести заперечення щодо оцінки позивачем моральної шкоди у розмірі 10000,00 гривень та її існування взагалі. Питання правильного вирішення судом справ про відшкодування моральної шкоди неодноразово розглядалися Верховним Судом України, що випливає з численної практики та знайшло своє відображення в Постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.95 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» (далі - Пленум ВСУ № 4). Так згідно до п.4 вищевказаної постанови відповідно до ст. 119 ЦПК у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань вона виходила, визначаючи розмір шкоди та якими доказами це підтверджується. При недотриманні цих вимог настають наслідки передбачені ст..121 ЦПК. Як зазначено в позові, позивач звернулась за вирішенням спору, який випливає з трудових правовідносин між позивачем та ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля». З п.5 Пленуму ВСУ №4 вбачається, що в обов'язковому з'ясуванні при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі та чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини які мають значення для вирішення спору. Вищевказані тлумачення Верховного Суду України роблять неможливим задоволення позову про стягнення моральної шкоди без встановлення судом необхідних фактів та обставин, а саме наявність моральної шкоди, протиправна поведінка заподіювача, докази на підставі яких можна зробити такі висновки, та причинно-наслідковий зв'язок між протиправними діями та шкодою. Проте, обставини, викладені позивачем, не відповідають таким, що зумовлюють наявність усіх вищевказаних умов. Отже, враховуючи все вищенаведене, вважають позовні вимоги необґрунтованими та просять позовну заяву [PERSON] до Комунального закладу «Першотравенська центральна міська лікарня» Дніпропетровської обласної ради» про визнання недійсним та скасування рішення та довідки залишити без задоволення. Представник третьої особи надала суду заперечення проти позову,які підтримала у суді, посилаючись на те, що розпорядженням ВСП «Шахта Дніпровська» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» № 1682-к від 12 листопада 2012 року "З особистого складу" [PERSON] була звільнена по п. 2 ст.40 КЗпП України, у зв'язку з невідповідністю працівника займаної посади, що виявилася, внаслідок стану здоров'я за згодою профспілкового органу, відповідно до вимог ст. 43 КЗпП України. Однією із підстав звільнення [PERSON] з ВСП «Шахта Дніпровська» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» є довідка ЛКК № 188 від 05 вересня 2012 року, видана КЗ «Першотравенська центральна міська лікарня» ДОР, (якою позивачці були протипоказані: нічні зміни, психо - емоційні навантаження, шкідливі виробничі чинники), яка являється предметом даного спору та оскаржується позивачем. Не погодившись зі своїм звільненням та скориставшись своїм правом, 11 грудня 2012 року [PERSON] звернулась до Тернівського міського суду Дніпропетровської області з позовом до ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», треті особи: Первинна профспілкова організація ВСП «Шахта Дніпровська» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» обласного об'єднання Незалежних профспілок гірників Західного Донбасу, Обласна медико-соціальна експертна комісія № 5, Павлоградська медико-соціальна експертна комісія, Комунальний заклад «Першотравенська центральна міська лікарня» «ДОР», Комунальний заклад «Тернівська центральна міська лікарня» «ДОР» про поновлення на роботі. В своїй позовній заяві [PERSON], як одним із доводів незаконного звільнення її з роботи, посилається на те, що КЗ «Першотравенська центральна міська лікарня» ДОР» надав ВСП «Шахта Дніпровська» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» конфіденційну інформацію про стан її здоров'я у вигляді довідки ЛКК № 188 від 05 вересня 2012 року, чим порушив ЗУ «Про інформацію», ЗУ «Про доступ до публічної інформації», ЗУ «Про захист персональних даних». Також, в своїй позовній заяві про поновлення на роботі, позивачка посилається на порушення «Положення про експертизу тимчасової непрацездатності» затвердженої наказом МОЗ України № 189 від 09 квітня 2008 року у вигляді невідповідності довідки ЛКК № 188 від 05 вересня 2012 року рішенню (висновку) ЛКК № 163 від 05 вересня 2012 року з боку КЗ «Першотравенська центральна міська лікарня» ДОР». 29 березня 2013 року Тернівським міським судом Дніпропетровської області в задоволенні позовних вимог про поновлення на роботі - було відмовлено. Рішенням суду не встановлено факту порушень вимог законодавства про інформацію, щодо розголошення відомостей про стан здоров'я [PERSON] (копія якого знаходиться в матеріалах справи). Не погодившись з рішенням Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 29 березня 2013 року, [PERSON] оскаржила його до апеляційного суду Дніпропетровської області. В своїй апеляційний скарзі [PERSON] посилається на порушення норм матеріального та процесуального права, а саме: що КЗ «Першотравенська центральна міська лікарня» ДОР» надав ВСП «Шахта Дніпровська» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» конфіденційну інформацію про стан її здоров'я у вигляді довідки ЛКК № 188 від 05 вересня 2012 року, чим порушив ЗУ «Про інформацію», ЗУ «Про доступ до публічної інформації», ЗУ «Про захист персональних даних». Також на порушення «Положення про експертизу тимчасової непрацездатності» затвердженої наказом МОЗ України № 189 від 09 квітня 2008 року у вигляді невідповідності довідки ЛКК № 188 від 05 вересня 2012 року рішенню (висновку) ЛКК № 163 від 05 вересня 2012 року. 03 липня 2013 року колегія суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Дніпропетровської області в своїй ухвалі прийшли до висновку, що приведені в апеляційній скарзі доводи апелянта не можуть бути прийняті до уваги, оскільки вони зводяться до переоцінки доказів і незгоди з висновками суду по їх оцінці та особистого тлумачення апелянтом норми права. Відповідно ж до ст. 212 ЦПК України виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об'єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності,

Outcome: dismissed