Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-29 00:00:00

У березні 2018 року позивач звернулась до суду з позовом де вказує, що будинок №11 по вулиці Калинова (колишня вул.Калініна) в смт.Бабаї Харківського району Харківської області та земельна ділянка, площею 0,0605 га, кадастровий номер 6325155300:00:003:0065, з цільовим призначенням - для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка розташована за адресою: Харківська область, Харківський район, смт.Бабаї, вул. Калинова (колишня вул.Калініна), 11, належали її батькові [PERSON] 09 травня 2016 року її батько помер. Після його смерті залишилося спадкове майно у вигляді спірного домоволодіння та земельної ділянки. Після смерті батька вона звернулась до органів нотаріату за оформленням своїх спадкових прав, але їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у звязку з відсутністю правовстановлюючих документів. Тому просила визнати за нею право власності, в порядку спадкування за законом, на домоволодіння №11 по вулиці Калинова (колишня вул.Калініна) в смт.Бабаї Харківського району Харківської області та земельну ділянку, площею 0,0605 га, кадастровий номер 6325155300:00:003:0065, з цільовим призначенням - для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка розташована за адресою: Харківська область, Харківський район, смт.Бабаї, вул. Калинова (колишня вул.Калініна), 11 після смерті батька [PERSON], який помер 09 травня 2016 року. Ухвалою судді Харківського районного суду Харківської області від 16 березня 2018 року позовна заява була залишена без руху і позивачеві був наданий строк для усунення недоліків, тривалістю десять днів зі дня отримання копії ухвали. 28 березня 2018 року позивачем на виконання зазначеної ухвали суду були надані документи, якими вказані в ухвалі недоліки були виправлені. Ухвалою судді Харківського районного суду Харківської області від 02 квітня 2018 року позовну заяву було прийнято до провадження суду і призначено до розгляду у відкритому підготовчому судовому засіданні на 11 травня 2018 року. 04 травня 2018 року представник відповідач надав до суду письмову заяву, з проханням\~розглядати\~справу\~у його\~відсутність,\~просив\~постановити\~рішення на\~розсуд\~суду,\~у\~відповідності\~з вимогами\~діючого\~законодавства. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 11 травня 2018 року за наслідками підготовчого судового засідання справу було призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 30 травня 2018 року, до участі у справі було залучено співвідповідача [PERSON] та їй було надано пятнадцятиденний строк для надання відзиву на позовну заяву. 30 травня 2018 року позивач надала суду письмову заяву, в якій вона заявлені позовні вимоги підтримала та просила задовольнити їх у повному обсязі, розглянувши справу без її участі. 30 травня 2018 року співвідповідач надала суду письмову заяву з проханням\~розглядати справу\~у її\~відсутність,\~проти задоволення позову не заперечувала. Представник третьої\~особи у судове засідання не з"явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, про причини своєї неявки суду не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи або про розгляд справи у його відсутність не надавав.\~Тому суд вважає за можливе розглянути справу у його відсутність. Оскільки сторони у судове засідання не з"явились, у відповідності з вимогами ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи та з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд встановив наступне. Як встановлено у судовому засіданні, [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 31 березня 2010 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області [PERSON], за реєстровим №531, належав житловий будинок №11 по вулиці Калинова (колишня вул.Калініна) в смт.Бабаї Харківського району Харківської області (а.с.31-32, 55). Як вбачається з технічного паспорта на будинок №11 по вулиці Калинова (колишня\~вул.Калініна)\~в смт.Бабаї\~Харківського району\~Харківської області, спірний будинок зареєстрований на [PERSON] (а.с.56-60). Крім того, [PERSON] належала земельна ділянка, площею 0,0605 га, кадастровий номер 6325155300:00:003:0065, з цільовим призначенням - для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка розташована за адресою: Харківська область, Харківський район, смт.Бабаї, вул. Калинова (колишня вул.Калініна), 11, що підтверджується копією інформації про право власності та речові права на земельну ділянку з Державного земельного кадастру з питань геодезії, картографії та кадастру від 09 січня 2018 року (а.с.13). З копії свідоцтва про розірвання шлюбу, виданого 27 листопада 2001 року відділом реєстрації актів цивільного стану Київського районного управління юстиції м.Харкова, шлюбу між [PERSON] та [PERSON] було розірвано (а.с.10). Як вбачається з копії свідоцтва про смерть серії І-ВЛ №539671, виданого 03 червня 2016 року Фрунзенським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, [PERSON] помер 09 травня 2016 року (а.с.8). Як встановлено у судовому засіданні, спадкоємцями першої черги за законом після смерті [PERSON] є тільки позивач та співвідповідач по справі. Однак, як встановлено у судовому засіданні, співвідповідач [PERSON] відмовилась від прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] Позивач після смерті батька, а саме 07 березня 2017 року, звернулась з усною заявою до Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області про отримання свідоцтва про право на спадщину. Як вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій, винесеною 09 березня 2017 року державним нотаріусом Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області, [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв"язку з відсутністю правовстановлюючих документів на майно (а.с.9). Надаючи правову кваліфікацію викладеним вище обставинам, суд виходить з наступного. Статтею 1218 Цивільного Кодексу України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно зі ст.1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Цивільним Кодексом передбачена черговість спадкоємців за законом, відповідно до якої у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України), у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (ст. 1262 ЦК України), у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця (ст. 1263 ЦК України), у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини (ст. 1264 ЦК України), у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. У п'яту чергу право на спадкування за законом одержують утриманці спадкодавця, які не були членами його сім'ї. Утриманцем вважається неповнолітня або непрацездатна особа, яка не була членом сім'ї спадкодавця, але не менш як п'ять років одержувала від нього матеріальну допомогу, що була для неї єдиним або основним джерелом засобів до існування (ст. 1265 ЦК України). Згідно з вимогами ст.1216 ЦК України (в редакції 2004 року), спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ч.1 ст.1273 ЦК України, спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Таким чином, у судовому засіданні було встановлено, що [PERSON] фактично прийняла спадщину у виді будинку №11 по вулиці Калинова (колишня вул.Калініна) в смт.Бабаї Харківського району Харківської області та земельну ділянку, площею 0,0605 га, кадастровий номер 6325155300:00:003:0065, з цільовим призначенням - для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка розташована за адресою: Харківська область, Харківський район, смт.Бабаї, вул. Калинова (колишня вул.Калініна), 11, після смерті батька [PERSON], який помер 09 травня 2016 року, звернувшись до нотаріальних органів з заявою про прийняття спадщини, що було підтверджено наданими суду письмовими доказами. За таких обставин суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі. Судові витрати підлягають залишенню за позивачем. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved