Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-15 00:00:00

Позивачі звернулася до суду з позовом про відшкодування матеріальної шкоди внаслідок залиття, 28854 грн., завданої внаслідок залиття квартири, моральної шкоди в сумі 4000 грн. та судових витрат. В обґрунтування позову зазначили, що вони є власником квартири №40 розташованої за адресою: м. Харків вул. Корчагінців буд. 5, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 22 січня 1999 року, реєстраційний номер № 8-99-164221. Поверхом вище знаходиться квартира 44, яка належить відповідачам, які постійно заливають їх квартиру. Так, 13.03.2015 року о 1 год. ночі проснулися від тріску штукатурки, стін і підвісних стель і побачили, що зі стель ванної, туалету, кухні та кімнати, площею 15, 7 кв. метрів лине вода, вони не спали всю ніч, підставляли під поточну зі стель лавиною воду тази, відра, і збирали воду ганчірками по всій квартирі. Про неправомірні дії відповідачів свідчить акт про залиття від 13.03.2015р. за підписом начальника дільниці №56 м. Харкова, який у складі комісії обстежував квартиру [ADDRESS], в даному акті зазначено причину залиття - халатне ставлення до користування сантехнічним обладнанням. 23.03.2015 року відповідачі знову залили квартиру гарячою водою, були залиті коридор, стеля та стіни, що відображено в акті від 23.03.15р. і причиною залиття стало слабо затягнута накидна гайка на засіб обліку горячої води. У результаті протиправних дій відповідачів, квартира прийшла в непридатність, в ній неможливо проживати, оскільки стіни не встигають висихати із - за постійного залиття, в квартирі стоїть запах гнилі, необхідно робити ремонт. Просять стягнути матеріальну шкоду у розмірі 28854грн., яка підтверджується звідним кошторисним розрахунком, який зроблений ЧП « Спецстройпроект -1». Крім того, неправомірними діями відповідача їм завдано моральну шкоду, яка виразилась в негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження квартири та неможливості нормально користуватись нею, порушення звичного способу життя. Вони люди похилого віку, мають незадовільний стан здоров'я, у [PERSON] хворе серце і супутні хвороби, мають обидва захворювання - гіпертанію 2 ст. і їм не можна хвилюватися. Внаслідок залиття вимушені звертатися за медичною допомоги, так як у них погіршився стан здоровя. Розмір відшкодування завданої моральної шкоди позивачі оцінюють у сумі 4000 грн. Крім того, просять стягнути витрати, повязані з наданням юридичної допомоги, плату за складення кошторису та судового збору. Позивачі [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні позивні вимоги підтримали в повному обсязі і дали пояснення про обставини викладені вище, а також зазначили, що після залиття приходила донька відповідачів і їй була показана ванна, туалет, коридор і вона бачила, що стояли відра, вона фотографувала. Восени 2015 р. знову було залиття. Уточнили в частині стягнення витрат за надання юридичної допомоги у розмірі 3000 грн., згідно наданих квитанцій. Представник відповідача [PERSON] [PERSON] позов не визнав і пояснив, що відповідно до вимог п. 2.3.6 «Правил утримання будинків та прибудинкових територій», затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово- комунального господарства від 17.05.2005 р. за № 76 і зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 р. за № 927/11207, у випадку залиття, аварії квартири складається «[PERSON] про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого або холодного водопостачання», який складається за участю виконавця послуг та представників організації, яка, відповідно до укладеної угоди, обслуговує внутрішньобудинкові системи водовідведення, гарячого та холодного водопостачання. В наданих актах про залиття квартири 13.03.2015 р. та від 23.03.15р. не зазначені КП «Харківські теплові мережі» та КП «Харківводоканал». Однак без їх участі неможливо було встановити обставини подвійного залиття, які нібито трапились в квартирі позивачів. З урахуванням всіх приведених протирічь вважають, що ці два акти не можуть бути доказами по справі. В актах залиття повинні бути зазначені розміри пошкоджених площ стелі, стін кожної кімнати, однак надані акти не містять інформації щодо предмету доказування. Комісія припустилася здогадки про вірогідність неналежного поводження мешканців кв. № 44 із сантехнічним устаткуванням. З актами не були ознайомлені особи, які мають відношення до залиття. Згідно змісту акту залиття, яке нібито трапилось 23.03.2015 р., причиною залиття стало слабо затягнута накидна гайка на засіб обліку горячої води.Однак комісія не звернула увагу на те, що діючим законодавством відповідальність за стан засобів обліку покладено на виконавців послуг, тобто КП «Харківські теплові мережі» та КП Харківводоканал. Безпосередньо перед позивачами відповідальність за якість роботи, виконаної ТОВ КП «Вода», несе КП «Харківські теплові мережі». Згідно змісту двох актів залиття нібито відбулось на стелі та однієї стінці коридору, а також на стелі ванної кімнати. Однак згідно змісту локального кошкорису, доданого позивачами до позову, вбачаються пошкодження зовсім інших приміщень та обсяги пошкоджень, які спростовуються навіть тими доказами, які додані до позову. Моральна шкода не доведена. Відповідачі були згодні сплатити 1000 грн., але позивачі не погодилися. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не зявилися, надали заяву про слухання справи за їх відсутністю. Третя особа: представник дільниці №56 Комунального підприємства «Жилкомсервіс» Фрунзенського району м. Харкова в судове засідання не зявилися, про день та час слухання справи сповіщався належним чином, не явка третьої особи не перешкоджає слуханню справи. Вислухавши сторони, свідків та зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши матеріали справи та надані позивачем докази, суд встановив наступне. Згідно з вимогами ст. 214 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин. [PERSON] встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини Судовим розглядом встановлені наступні факти та відповідні ним правовідносини. Згідно ч. 3 ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст. 57-60 ЦПК України. [PERSON] встановлено і підтверджується матеріалами справи, що [PERSON], [PERSON] та [PERSON] ([PERSON]) на праві спільної сумісної власності в рівних частках належить квартира №40 розташованої за адресою: м. Харків вул. Корчагінців буд. 5, що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло від 22 січня 1999 року, реєстраційний номер № 8-99-164221. (а.с.15-16). Власниками квартири [ADDRESS] є відповідачі по справі є [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON]П та [PERSON] згідно розпорядження Харківського мського центру приватизації державного житлового фонду № 5633 від 14.05.1997р. Згідно наданого акту залиття кв. №40, за адресою: м. Харків вул. Корчагінців, буд. 5 без номера та дати, який складений комісією дільниці №56 КП « Жилкомсервис» у складі: інженера [PERSON] та майстрів [PERSON] та [PERSON], затвердженого начальником дільниці №56 КП «Жилкомсервис» [PERSON] дільницею №56 КП «Жилкомсервіс» був встановлений факт залиття вказаної квартири. Причина залиття халатне ставлення до користування сантехнічними приладами й устаткування, а також зазначено, що сліди залиття в коридорі та ванній кімнаті. ( арк.. спр.17). Згідно акту обстеження (без дати), складеного комісією дільниці №56 КП «Жилкомсервіс» у складі: інженера [PERSON] та майстрів [PERSON] та [PERSON], затвердженого начальником дільниці №56 КП «Жилкомсервис» [PERSON] причиною залиття кв. 40, за адресою м. Харкова, вул. Корчагінців, буд. 5 23.03.2015 року стало слабо затягнута накидна гайка на засіб обліку горячої води, що знаходиться в кв. 44. Свідок [PERSON] пояснила, що працює майстером КП «Жилкомсервіс» і була неодноразово в квартирі [ADDRESS] по поводу залиття, приймала участь у складенні актів щодо залиття по подіям від 13.03.15р. та 23.03.15р. Після залиття 13.03.15р. бачила у вказаній квартирі мокрі плями в коридорі напроти ванної, на підвисній стелі між стиками ванної та кухні, а також на стіні. Піднялися в квартиру № 44, де була [PERSON], якій повідомили, що у сусідів в кв. 40 на стелі є сліди залиття, вони все оглянули, але нічого не знайшли. Написали в акті про халатне ставлення до користування сантехнічним обладнанням, так як залиття було, може кран був залишений відкритий, але про це не повідомили. По факту залиття від 23.03.2015 р., яке трапилося вночі приходили до квартири [PERSON] і бачили фактично на тих же місцях вологі плями, посипалось білення. В квартирі № 44 вона знайшла що під гайкою на засобі обліку горячої води було мокро, потроху капала вода, жінка казала, що це було о 1 годині ночі, вони нічого не бачили, а потім кого - то викликали. В акті про залиття, де було вказано про халатне ставлення [PERSON] ставила підпис, а потім коли прийшла за актом з печаткою забрала і її екземпляр. Восени 29.09.15р. [PERSON] знову їх викликали, але слідів залиття не знайшли. Свідок [PERSON] пояснила в судовому засіданні, що в 2015 році, точної дати не памятає, вранці десь о шостій годині вона виходила із квартира, коли почула сварку, це сусід [PERSON] сварився з дочкою сусідів, які мешкають поверхом вище щодо залиття їх квартири, а потім ця сусідка вискочила. Вона була в тамбурі, двері в кв. №40 були відчинені і тому бачила, що вода збігала зі стелі в відро і [PERSON] казали, що їх заливає третій поверх, а потім побігла по своїм справам Свідок [PERSON] пояснила в судовому засіданні, що в березні 2015 року складала локальний кошторис по ремонту квартири [PERSON] внаслідок залиття, для цього приходила до квартири і бачила сліди залиття, а саме: в туалеті, в частині примикання стелі ванної і кухні, на стіні, сильніше всього біля вхідних дверей, а також на задній стіні ванної, стелі, плитка в ванній кімнаті ззовні нормальна, але при простукуванні вона відходила, так же як і в кухні на робочій стелі. В кухні сліди залиття були на стелі і стіні, а також в коридорі, в одній із кімнат були невеликі плями. Свідок [PERSON]Х, пояснила, що спілкується з родиною [PERSON] і буває у них в квартирі. 23.03.15р. [PERSON] повідомила що відбулась неприємна ситуація залиття сусідів і вона із за агресивного характеру [PERSON] попросила її бути присутньою при розмові, коли вона піде до їх квартири і коли вона домовлялася по телефону з [PERSON], то він вів себе агресивно, висловлювався нецензурною лайкою, а потім кинув трубку і тому вони не пішли до квартири. Зі слів [PERSON]С знає, що пізніше вони ходили до квартири, але її не пустили. Відповідно до ч ч. 1, 2\~ст. 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками визнаються: втрати, яких особа зазнала у звязку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно ч. 3\~ст. 386 ЦК України\~власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ч. ч. 1, 2\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини Тобто цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов'язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. З огляду на презумпцію вини завдавача шкоди (частина друга\~статті 1166 ЦК) відповідач звільняється від обов'язку відшкодувати шкоду (у тому числі і моральну шкоду), якщо доведе, що шкоди було завдано не з його вини. Потерпілий подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов'язана відшкодувати шкоду. Відповідно до\~ст. 1192 ЦК України\~з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, що завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі або відшкодувати завдані збитки в повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи, або виконаних робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі За положеннями ч. ч. 1, 2\~ст. 10 Закону України "Про приватизацію державного житлового фонду"\~утримання приватизованих квартир (будинків) здійснюється за рахунок коштів їх власників згідно з Правилами користування приміщеннями жилих будинків та прибудинкових територій, які затверджуються Кабінетом Міністрів України, незалежно від форм власності на них Аналіз наведених норм свідчить про те, що у разі, якщо санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання вийшли з ладу з вини власника квартири, на нього покладається обов'язок щодо їх ремонту та заміни, а також відповідальність на підставі норм\~ст. 1166 ЦК України\~за обставин, якщо внаслідок такої бездіяльності завдано шкоди іншій особі. Відповідно до ч. 3 ст.\~10, ст.\~60 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, передбачених\~статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно наданого локального кошторису від 31.03.2015 року, складеного ЧП «Спецстройпроект-1» на підстав угоди з [PERSON], вартість ремонтних робіт складає 28854 грн., яку і треба стягнути на користь позивачів. Згідно зі ст.57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, на підставі показань свідків, письмових доказів, речових доказів, висновків експертів. Суд зазначає, що відповідно до ст. 143 ЦПК України для зясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі. Позивачем не заявлялось клопотання про проведення експертизи щодо встановлення вартості ремонту. Відповідно до вимог ч. 1\~ст. 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Згідно роз'яснень п. 3\~Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»\~моральна шкода може полягати у порушені права власності, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми при настанні інших негативних наслідків. Позивачам внаслідок пошкодження майна, заподіяного залиттям квартири з вини відповідача, було завдано моральної шкоди, що полягала у порушенні нормальних життєвих зв'язків, що потребувало додаткових зусиль для приведення свого життя у звичайний стан. Факт заподіяння позивачам моральних чи фізичних страждань або витрат немайнового характеру підтверджено, це пов*язано із неправомірними діями відповідачів, позивачі оцінюють заподіяну їм моральну шкоду в грошовій сумі - 4000 грн. і при цьому виходять з того, що зазнали негативних емоцій та переживань внаслідок пошкодження квартири, порушення звичного способу життя, у своєму похилому віці позивачі [PERSON] та [PERSON] вимушені страждати через незручності, що ускладнило стан здоров"я. Згідно відповіді КУОЗ «Харківська державна поліклініка № 6» [PERSON] та [PERSON]Д 14.03.15р. викликали лікаря на дом у звязку з погіршенням здоровя та було призначено лікування. Відповідачі тривалий час не відшкодували матеріальну шкоду в будь якому розмірі, не принесли вибачення позивачам за доставлене переживання. Після залиття квартири позивачі знаходилися у нервовому стані. На протязі декількох місяців в квартирі не робиться ремонт, що створювало для позивача незручності та переживання, а також суд ураховує, те що позивач вимушений звертатися до суду. Згідно з п. 9 вказаної Постанови Пленуму ВСУ розмір відшкодування зазначеної шкоди суд повинен визначати залежно від характеру й обсягу страждань, яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат і з урахуванням інших обставин; при цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Враховуються вимоги розумності та справедливості, характер й обсяг страждань, яких зазнав позивач, колегія суддів приходить до висновку про необхідність часткового задоволення позовних вимог в цій частині, та стягнення з відповідача на користь позивачів 2000 грн. Позивачі також просять суд стягнути з відповідачів витрати, понесені за надання правової допомоги, у сумі 3000 грн., згідно наданих квитанцій. Суд доходить до висновку, що в цій частині вимоги підлягають задоволенню. Відповідно до п.2 ч.2 ст.79, ч.1 ст.88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з іншої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, зокрема і витрати на правову допомогу. Граничні розміри компенсації витрат, повязаних з розглядом справ, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 27 квітня 2006р. № 590 «Про граничні розміри компенсації витрат, повязаних з розглядом цивільних та адміністративних справ, і порядок їх компенсації за рахунок держави». Згідно з додатком до зазначеної постанови, граничний розмір витрат, повязаних з правовою допомогою стороні, на користь якої ухвалено судове рішення у цивільній справі, у випадку, якщо компенсація сплачується іншою стороною, не повинен перевищувати суму, що обчислюється з огляду на те, що зазначеній особі виплачується 40% розміру мінімальної заробітної плати за годину її роботи. За таких обставин, з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України від 27 квітня 2006р. № 590, розміру мінімальної заробітної плати, встановленого на день ухвалення рішення, ( 1378 грн. з 01.01.2016р., один час = 551,20 грн.) а також часу роботи адвокату, а саме: 6 год. 20 хвил., ( 551,20 грн. х 6год.20 хвил. = 3409 грн.) суд вважає, що позивачі мають право на компенсацію витрат на правову допомогу виходячи з суми 3000 грн., що підтверджується квитанціями від 18.03.2015 року та від 31.03.15 року. Позивачами не надано квитанції щодо сплати 1000 грн. на користь ЧП «Спецстройпроект -1» за складання локального кошкорису, тому суд в цій частині відмовляє в задоволенні цих вимог. Відповідно до ст.79 ЦПК України крім витрат на правову допомогу, до судових витрат також належать судовий збір. Позивачами сплачені судовий збір у розмірі 358,54 грн., що підтверджується квитанціями і з відповідачів треба стягнути судовій збір по 102,84 грн. з кожного. ( усього стягнуто матеріальна та моральна шкода у розмірі 30854 грн. , судовий збір 308.54 грн.)

Outcome: partial