Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-13 00:00:00

03.07.2017 року представник позивача ПАТ ЕК «Одесаобленерго» звернувся до Кілійського районного суду Одеської області із позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за необліковану електричну енергію в розмірі 4261,53 гривень, а також про стягнення судових витрат в розмірі 1600 гривень. З позовної заяви вбачається, що [PERSON] відповідно до особового рахунку № [NUMBER] є споживачем ПАТ ЕК «Одесаобенерго», на підставі якого Кілійський РЕМ поставляє електричну енергію за адресою: [ADDRESS]. 14.12.2016 року при перевірці дотримання споживачем Правил користування електричної енергії для населення за адресою: [ADDRESS], було виявлено порушення правил користування електричною енергією, саме «самовільне підключення електроустановок до електричної мережі електропостачання с порушення схеми обліку шляхом накидання дроту на лінію електропередачі. Електроенергія споживається, однак приладом обліку не враховується». За зазначеним порушення був складений акт про порушення Правил користування електричною енергією № 036127 від 14.12.2016 року в присутності [PERSON] та громадянина [PERSON] За результатами проведеного засідання комісії по розгляду акту про порушення Правил користування електричною енергією № 036127 від 14.12.2016 року було оформлено протокол № 83 та видано рахунок на оплату вартості необлікованої електричної енергії на суму 4261,53 гривень. Як рахунок так і протокол були отримані відповідачем. Жодних пояснень, зауважень до акту споживачем не внесено, жодних заяв з цього приводу на адресу ПАТ ЕК «Одесаобленерго» не надходило, що свідчить про згоду з виявленим порушенням. Представник позивача в судове засідання не з'явився, але подав до канцелярії Кілійського районного суду Одеської області заяву, в якій просить розглянути справу без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечує. Належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи відповідач в судове засідання не з'явилась, про причини неявки суд не повідомила, клопотання про відкладення судового розгляду або проведення розгляду справи за її відсутності не надала. На підставі письмової заяви позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, за відсутності сторін, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, в порядку, передбаченому ст. ст. 169, 197, 224ЦПК України. Статтями 15 та 16 ЦК України передбачено право особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно зі ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Як зазначено у ч. 2 ст. 59 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Дослідивши позовну заяву та наявні докази по справі, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини: [PERSON] є споживачем електричної енергії в житловому будинку за адресою: [ADDRESS], надання якої здійснюється ПАТ «ЕК Одесаобленерго» (Кілійським РЕМ), особовий рахунок споживача - [NUMBER]. Відповідно до Акту про порушення правил користування електричною енергією для населення № 036127 від 14.12.2016 року, представниками ПАТ «ЕК Одесаобленерго» (Кілійський РЕМ) за адресою: [ADDRESS] було зафіксовано факт порушення правил користування електричною енергією, а саме: «самовільне підключення електроустановок до електричної мережі електропостачання с порушення схеми обліку шляхом накидання дроту на лінію електропередачі. Електроенергія споживається, однак приладом обліку не враховується». Згідно протоколу № 83 від 03.01.2017 року, яким оформлене рішення комісії з розгляду акту № 036127 від 14.12.2016 року про визначення та нарахування вартості обсягу не облікованої електричної енергії, а також наданого позивачем розрахунку кількості недоврахованої електроенергії та її вартості № 036127 визначена кількість недорахованої безобліково спожитої електроенергії, вартість якої за період з 18.08.2016 року по 14.12.2016 рік склала 4261 гривень 53 копійок. Відповідно до статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Пунктом 53 Правил, затверджених постановою Кабінету Міністрів України 26.07.1999 року № 1357, встановлено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. На підставі акту енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання (у випадках, передбачених пунктом 35 цих Правил), а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Відповідно до листа Національної комісії, що здійснює регулювання в сфері енергетики щодо надання роз'яснення від 25.05.2005 р. № 05-34-11/2288, у випадку самовільного підключення споживачем до електричних мереж електропостачальника є висока вірогідність того, що таке підключення було здійснене з порушенням вимог ПУЕ та технічної документації на прилад обліку (неправильне "фазування" лічильника, підключення здійснювалося під навантаженням тощо), що може привести до недообчислення спожитої електричної енергії. Тобто, самовільне підключення споживача до мереж енергопостачальника, навіть за умови, що після такого підключення спожита електрична енергія враховувалась приладом обліку, є, окрім іншого, ще і порушенням Правил у частині обліку споживання електричної енергії. Виходячи з зазначеного, у випадку самовільного підключення споживачем до мереж енергопостачальника та за умови, що після підключення спожита електрична енергія враховувалась приладом обліку, енергопостачальник повинен скласти акт про порушення Правил, та зробити розрахунок завданих йому збитків, виходячи з добової величини розрахункового споживання електричної енергії, обчисленої відповідно до пункту 7 Методики, та кількості днів від дня припинення електропостачання електроустановки споживача та до дня виявлення самовільного підключення. З рахунку, що виписується споживачеві за порушення Правил, що визначені пунктом 7 цієї Методики, виключаються платежі, здійснені ним за період споживання електричної енергії, за який були розраховані збитки, завдані споживачем енергопостачальнику (пункт 10 Методики). Відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року № 562, обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ розраховується на підставі акту порушень, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕ процедури. Розрахунок завданих енергопостачальнику збитків здійснюється: -за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; -за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показів приладу обліку чи його технічної перевірки до дня усунення порушення (зокрема у разі виявлення представником енергопостачальника прихованої електропроводки, пристрою, що занижує покази приладу обліку, кількість днів обчислюється з дня останньої технічної перевірки і до дня усунення порушення, але не більше терміну позовної давності; -за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків. Відповідно до п. 6 Методики у разі виявлення у споживача електроприладу, електрообладнання чи електропроводки, підключених поза приладами обліку, і за відсутності зовнішніх ознак пошкодження приладу обліку добова величина розрахункового споживання електричної енергії розраховується за формулою: Wдоб = P х T (кВт.год), де T - тривалість використання електроприладу, електроустановки чи електропроводки, підключених поза приладами обліку, але не менше 8 годин на добу. Згідно розрахунку № 036127, наданого позивачем, кількість спожитої відповідачем без обліку електроенергії за період з 18.08.2016 року по 14.12.2016 рік з тривалістю роботи обладнання 8 годин на добу, виходячи з того, що днем останнього контролю є -18.08.2016 року, складає - 4261 гривень 53 копійок. У відповідності до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Outcome: approved