Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-23 00:00:00

04.08.2020 року позивач звернувся до Обухівського районного суду Київської області з позовом до [PERSON] , Приватного виконавця виконавчого округу Київської області Трофименко Михайла Михайловича, Приватного нотаріуса Обухівського нотаріального округу Київської області Мельник Марини Володимирівни третя особа [PERSON] про визнання постанови та акту приватного виконавця про передачу майна стягувану у рахунок погашення боргу неправомірними, скасування реєстрації права власності. Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач зазначив, що 12 листопада 2018 року приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Трофименко М.М. було відкрито виконавче провадження №57663312, стягувачем, в даному виконавчому провадженні, є [PERSON] , боржником [PERSON] . Постановою про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу від 10.06.2019 року у виконавчому провадженні №57663312, Актом про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу від 10.06.2019 року у виконавчому провадженні №57663312, майно боржника [PERSON] , а саме: житловий будинок загальною площею 336,3 кв. м., житловою площею 84,8 кв. м. з надвірними будівлями та спорудами, розташований за адресою: [ADDRESS] та земельна ділянка площею 0,25 га, кадастровий номер 3223110104:02:002:0152, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), розташована за адресою: [ADDRESS] , були передані приватним виконавцем Трофименком Михайлом Михайловичем [PERSON] в рахунок погашення боргу, оскільки дане майно не було реалізоване на третіх електронних торгах. 14 червня 2019 року приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Мельник М.В. на підставі Акта приватного виконавця Трофименка Михайла Михайловича про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу від 10 червня 2019 року було видано Свідоцтво про придбання з прилюдних торгів які не відбулися на майно, що складається з: житлового будинку, загальною площею 336,3 кв. м., житловою площею 84.8 кв. м., який знаходиться за адресою: [ADDRESS] та земельної ділянки площею 0.25 га, кадастровий номер 3223110104:02:002:0152, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована за адресою: [ADDRESS] , вартістю 4\~532\~530 (чотири мільйони п`ятсот тридцять дві тисячі чотириста тридцять) гривень 00 копійок, оскільки він виявив бажання залишити за собою непродане майно, що раніше належало [PERSON] , на ім`я [PERSON] . Рішенням про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 47364447 від 14.06.2019 року приватним нотаріусом Мельник Мариною Володимирівною Обухівського районного нотаріального округу Київської області було зареєстровано право власності на дане нерухоме майно на нового власника - [PERSON] , номер запису про право власності: 32009283. Позивач вважає, що дії приватного виконавця Трофименка М.М. стосовно винесення Постанови про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу від 10.06.2019 року у виконавчому провадженні №57663312, Акта про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу від 10.06.2019 року у виконавчому провадженні №57663312 та дії приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Київської області Мельник М.В. щодо державної реєстрації прав та їх обтяжень на ім`я [PERSON] є незаконними та підлягають скасуванню. Ухвалою судді від 28.09.2020 року відкрито провадження по справі призначено підготовче судове засідання за загальними правилами провадження. Ухвалою суду від 09.12.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Представники позивача в судове засідання заявлені вимоги підтримав в повному обсязі з підстав викладених в позовній заяві, проти винесення заочного рішення не заперечив. Позивач в судовому засіданні заявлені вимоги підтримав в повному обсязі з підстав викладених в позовній заяві, проти винесення заочного рішення не заперечив. Відповідачі в судове засідання не з`явились, хоч про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, заперечень щодо позову та клопотань про відкладення справи до суду не направили, тому суд вважає, за можливе розглянути даний спір у відсутність відповідачів на підставі наявних у справі доказів. Третя особа в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, заперечень щодо позову та клопотань про відкладення справи до суду не направила. Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Положеннями ст.\~280\~ЦПК України передбачається, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:\~\~1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;\~\~2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;\~\~3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд визнав можливим провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, враховуючи те, що відповідачі, будучи належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, не з`явились в судове засідання без поважних причин. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Відповідно до ч. 1\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 3\~ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1\~ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин. Частиною 1\~ст. 2 ЦПК України\~передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Судом встановлено, що рішенням Обухівського районного суду Київської області від 31 серпня 2017 року у справі №372/807/16-ц, позов [PERSON] до [PERSON] було задоволено, а саме прийнято рішення: «Стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] заборгованість за розпискою в сумі 4\~252 500 грн. 73 коп. та сплачений судовий збір у розмірі 6890 грн. 00 коп., а всього стягнути 4259390 грн.73 коп.». Постановою Апеляційного суду Київської області від 28 листопада 2017 року у справі №372/807/16-ц, апеляційну скаргу [PERSON] задоволено частково, а саме поставлено: «Стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] борг з урахуванням процентів в розмірі 3 106 932 грн. 17 коп., 3% річних в розмірі 229 113 грн. 71 коп. та проценти в розмірі 916 454 грн. 85 коп., а всього 4 252 500 (чотири мільйони двісті п`ятдесят дві тисячі п`ятсот) грн. 73 коп.». Видано виконавчий лист від 28 листопада 2017 року. Постановою Верховного суду від 20 березня 2019 року у справі №372/807/16-ц, касаційну скаргу [PERSON] задоволено частково, а саме постановлено: «Рішення Обухівського районного суду Київської області від 31 серпня 2017 року та рішення апеляційного суду Київської області від 28 листопада 2017 року в частині вирішення позовних вимог [PERSON] про стягнення із [PERSON] процентів за період з 16 липня 2013 року по 21 березня 2016 року у сумі 916 454,85 гривень скасувати і ухвалити у цій частині нове рішення про відмову у задоволенні вказаних позовних вимог. Зменшити загальну суму стягненої із [PERSON] заборгованості з 4 252 500,73 гривень до 3 336 045,88 гривень. Змінити рішення апеляційного суду Київської області від 28 листопада 2017 року в частині розподілу судових витрат, зменшивши суму судового збору, стягненого на користь [PERSON] , з 6 890 гривень до 802,35 гривень, та стягнути із [PERSON] на користь [PERSON] відшкодування судового збору 802,35 гривень.». Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 19 травня 2016 року у справі №372/807/16-ц, вжито заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно, що належить відповідачу [PERSON] , а саме житловий будинок, з надвірними побудовами, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] . 06 червня 2016 року державним реєстратором виконавчого комітету Української міської ради Обухівського району Київської області, на підставі даної ухвали, було внесено обтяження до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, вид обтяження: арешт нерухомого майна, номер запису про обтяження 14842104 (спеціальний розділ), рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 29928729 від 07.06.2016. На підставі виконавчого листа від 28 листопада 2017 року [PERSON] , звернувся до Обухівського МРВ ДВС Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції з метою вжиття заходів примусового виконання рішення суду. 20 червня 2018 року державним виконавцем Обухівського МРВ ДВС Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції було відкрите виконавче провадження №56627397, постановою про арешт майна боржника від 15.08.2018 року у виконавчому провадженні №56627397 з метою реального, своєчасного, фактичного виконання стягнення за виконавчим документом було накладено арешт на все майно [PERSON] . 12 листопада 2018 року приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Трофименко М.М. було відкрито виконавче провадження №57663312, стягувачем, в даному виконавчому провадженні, є [PERSON] , боржником [PERSON] . Постановою про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу від 10.06.2019 року у виконавчому провадженні №57663312, Актом про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу від 10.06.2019 року у виконавчому провадженні №57663312, майно боржника [PERSON] , а саме: житловий будинок загальною площею 336,3 кв. м., житловою площею 84,8 кв. м. з надвірними будівлями та спорудами, розташований за адресою: [ADDRESS] та земельна ділянка площею 0,25 га, кадастровий номер 3223110104:02:002:0152, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), розташована за адресою: [ADDRESS] , були передані приватним виконавцем Трофименком Михайлом Михайловичем [PERSON] в рахунок погашення боргу, оскільки дане майно не було реалізоване на третіх електронних торгах. 14 червня 2019 року приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Мельник М.В. на підставі Акта приватного виконавця Трофименка Михайла Михайловича про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу від 10 червня 2019 року було видано Свідоцтво про придбання з прилюдних торгів які не відбулися на майно, що складається з: житлового будинку, загальною площею 336,3 кв. м., житловою площею 84.8 кв. м., який знаходиться за адресою: [ADDRESS] та земельної ділянки площею 0.25 га, кадастровий номер 3223110104:02:002:0152, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована за адресою: [ADDRESS] , вартістю 4\~532\~530 (чотири мільйони п`ятсот тридцять дві тисячі чотириста тридцять) гривень 00 копійок, оскільки він виявив бажання залишити за собою непродане майно, що раніше належало [PERSON] , на ім`я [PERSON] . Рішенням про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 47364447 від 14.06.2019 року приватним нотаріусом Мельник Мариною Володимирівною Обухівського районного нотаріального округу Київської області було зареєстровано право власності на дане нерухоме майно на нового власника - [PERSON] , номер запису про право власності: 32009283. Відповідно до ч. 7,8 статті 158 Цивільного процесуального кодексу України, у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення. Відповідно до інформаційної довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта арешт на житловий будинок, з надвірними побудовами, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , триває з 06.06.2016 року. Судове рішення є обов`язковим до виконання; обов`язковість судового рішення належить до основних засад судочинства (пункт 9 частини другої статті 129, частина перша статті 129-1 Конституції України). Відповідно до пункту 1 частини першої статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Як зазначено в правовій позиції викладеній в постанові Великої Палати Верховного Суду у справі №922/3537/17, заборона відчуження або арешт майна, які накладаються судом для забезпечення позову про стягнення грошових коштів, мають на меті подальше звернення стягнення на таке майно в разі задоволення позову. Іпотека або арешт нерухомого майна, що накладається виконавцем у межах виконавчого провадження, мають ту ж саму мету. Тому іпотека або арешт, що зареєстровані в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно раніше, мають вищий пріоритет, ніж заборона відчуження або арешт майна, накладені судом, які були зареєстровані пізніше. Відповідно до ч. 3 статті 50 Закону України «Про виконавче провадження», У разі звернення стягнення на об`єкт нерухомого майна виконавець здійснює в установленому законом порядку заходи щодо з`ясування належності майна боржнику на праві власності, а також перевірки, чи перебуває це майно під арештом. Відтак приватним виконавець, незважаючи на те, що було накладено арешт за рішенням суду з метою забезпечення позову у справі №372/807/16-ц, ще до відкриття виконавчого провадження, наявного в його розпорядженні, всупереч закону, повторно накладено на житловий будинок арешт та передано майно на електронні торги для реалізації. Однак у зв`язку з тим, що електронні торги не відбулися, приватний виконавець Трофименко Михайло Михайлович, з наявним обтяженням (арештом) даного майна, виносить Постанову про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу від 10.06.2019 року та Акт про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу від 10.06.2019 року у виконавчому провадженні №57663312. Відповідно до п. 7 Порядку реалізації арештованого майна затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5, не пізніше наступного робочого дня з дня видачі/надсилання акта про проведені електронні торги переможцю всі арешти та заборони, накладені органами державної виконавчої служби (приватними виконавцями), з такого майна знімаються виконавцем (крім арешту, накладеного на виконання рішення суду про вжиття заходів для забезпечення позову). Копії постанови виконавця про зняття арешту з реалізованого майна надсилаються не пізніше наступного робочого дня після її винесення переможцю та відповідному органу (установі) для зняття арешту. Відповідно до ч. 4 статті 59 Закону України «Про виконавче провадження», підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є:1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом;2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника;3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах;4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням;5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно;6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову;7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника;8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову;9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону. Судом також встановлено, що [PERSON] було подано Клопотання до Обухівського районного суду Київської області про скасування заходів забезпечення позову у справі №372/807/16-ц, в якому він просив скасувати заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 19.05.2016 року у справі №372/807/16-ц. Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 14 лютого 2020 року у справі №372/807/16-ц, в задоволенні клопотання [PERSON] про скасування заходів забезпечення позову по цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення боргу, відмовлено. Відповідно до п. 8, 13 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року №1127 (далі за текстом Порядок), для проведення державної реєстрації прав заявник подає органові державної реєстрації прав, нотаріусові заяву про державну реєстрацію та необхідні для такої реєстрації документи, визначені цим Порядком. Відповідно до п. 12 Порядку, розгляд заяви та документів, поданих для державної реєстрації прав, здійснюється державним реєстратором, який встановлює черговість розгляду заяв, що зареєстровані в базі даних заяв на таке майно, відповідність заявлених прав і поданих документів вимогам законодавства, відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами та їх обтяженнями, а також наявність підстав для проведення державної реєстрації прав, зупинення розгляду заяви, зупинення державної реєстрації прав, відмови в державній реєстрації прав. Під час розгляду заяви та документів, поданих для державної реєстрації прав, державний реєстратор обов`язково використовує відомості з Реєстру прав власності на нерухоме майно, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек, які є архівною складовою частиною Державного реєстру прав, а також відомості з інших інформаційних систем, доступ до яких передбачено законодавством, у тому числі відомості з Державного земельного кадастру та Єдиного реєстру документів. Відповідно до п. 13 Порядку, у разі коли під час розгляду заяви державним реєстратором встановлено наявність раніше зареєстрованих інших заяв на це саме майно, ніж заява, що ним розглядається, державний реєстратор невідкладно приймає рішення про розгляд заяви після прийняття рішення щодо державної реєстрації прав або щодо відмови в такій реєстрації за результатом розгляду заяви, яка зареєстрована в базі даних заяв раніше. П. 18 Порядку передбачено, що за результатом розгляду заяви та документів, поданих для державної реєстрації прав, державний реєстратор приймає рішення щодо державної реєстрації прав або щодо відмови в такій реєстрації. Відповідно до п. 23 Порядку, за наявності підстав для відмови в державній реєстрації прав, що визначені Законом України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державний реєстратор приймає відповідне рішення, яке повинне містити вичерпний перелік обставин, що стали підставою для його прийняття, з відповідним обґрунтуванням їх застосування. Так,\~Верховним Судом\~України висловлена\~правова позиція,\~відповідно до\~якої,\~у разі\~наявності в\~Державному реєстрі\~речових прав\~на нерухоме\~майно відомостей\~про арешт,\~заборону відчуження\~майна,\~то такі\~обставини є\~перешкодою для\~здійснення державним\~реєстратором реєстраційних\~дій до\~того часу,\~поки таке\~обтяження не\~буде зняте\~(постанова\~Верховного Суду\~України від\~11.11.2014\~року у\~справі №\~21-357а14,\~постанова Верховного\~Суду України\~від 19.05.2015\~року у\~справі №\~21-121а15,\~постанова Верховного\~Суду від\~03.04.2019\~року у\~справі № 755/5072/17). \~ \~ \~ \~Таким чином, починаючи з 06.06.2016 року в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно містяться відомості про наявний арешт нерухомого майна в інтересах стягувача [PERSON] на підставі ухвали суду у справі №372/807/16-ц. Відповідно до ч. 1 статті 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 2 статті 16 Цивільного кодексу України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 статті 393 Цивільного кодексу України, правовий акт органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, який не відповідає законові і порушує права власника, за позовом власника майна визнається судом незаконним та скасовується. Згідно з ч. 1\~ст. 16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Разом з тим, однією з засад судочинства, регламентованих п. 4 ч. 3\~ст. 129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. У відповідності до положень ч.1\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Разом з тим, відповідачами суду не надано жодних належних та допустимих доказів у спростування позовних вимог, не здобуто таких доказів і в ході судового засідання. Враховуючи вищевикладене, даючи юридичну оцінку зібраним по справі доказам у їх сукупності, враховуючи, що з 06.06.2016 року в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно містяться відомості про наявний арешт нерухомого майна в інтересах стягувача [PERSON] на підставі ухвали суду у справі №372/807/16-ц, відтак неправомірними діями приватного виконавця виконавчого округу Київської області Трофименка Михайла Михайловича та діями приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Київської області Мельник Марини Володимирівни порушені права позивача, як стягувача в межах суми 4\~327\~591 грн. 73 коп., яка була забезпечена шляхом накладення арешту на нерухоме майно, що належить [PERSON] ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 19 травня 2016 року у справі №372/807/16-ц, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. У зв`язку з задоволенням позову, на підставі\~ст. 141 ЦПК України\~з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню солідарно сплачений судовий збір у сумі 12191 грн. 61 коп., що документально підтверджено. Враховуючи викладене та

Outcome: approved