Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-15 00:00:00

01 лютого 2017 року головним лісничим державного підприємства «Млинівське лісове господарство» (далі - ДП «Млинівський лісгосп») Целюхом О.В. складено протокол про адміністративне правопорушення за вчинення [PERSON] незаконної порубки сухостійних дерев граба в урочищі «Боржемець», за яке передбачена адміністративна відповідальність за ст.65 КУпАП. [PERSON] було заподіяно шкоду в сумі 3143,55 гривень. Розрахунок шкоди проведено інженером з охорони лісу ДП «Млинівський лісгосп» Ходзюком О.В.02 лютого 2017 року постановою про накладення адміністративного стягнення №006 [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 85 гривень. Постанова відповідачем не оскаржувалась, штраф не сплачено, шкода не відшкодована. Просить суд ухвалити рішення на підставі якого стягнути з відповідача 3143,55 гривень майнової шкоди заподіяної злочином і 1600 гривень сплаченого судового збору. В судовому засіданні представник позивача позов підтримала, просила позов задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач [PERSON] в судове засідання повторно не з'явився, причини його неявки в судове засідання невідомі, хоча про день слухання справи він був повідомлений належним чином. (а.с.34). Відповідно до ч.4 ст.169 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). У відповідності до вимог ст.224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Дослідивши письмові докази у справі, суд приходить до таких висновків. Стаття 7 Лісового кодексу України передбачає, що ліси, які знаходяться в межах території України, є об'єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України. Ліси можуть перебувати в державній, комунальній та приватній власності. Суб'єктами права власності на ліси є держава, територіальні громади, громадяни та юридичні особи. Відповідно до ст.17 Лісового Кодексу України у постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи. Згідно доданої до матеріалів справи копії статуту ДП «Млинівський лісгосп» є постійним лісокористувачем та створене з метою ведення лісового господарства, охорони, захисту, раціонального використання та створення лісів (а.с. 14-23). У ст.69 Лісового Кодексу України вказано, що спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток. Згідно п.1 ч.1 ст.105 Лісового кодексу України відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Відповідно до ст.108 Лісового кодексу України незаконно добута деревина та інші лісові ресурси підлягають вилученню в установленому порядку. В разі неможливості вилучення незаконно добутої деревини та інших лісових ресурсів стягується їх вартість. Врегульовані вищевказаними нормами наслідки порушення вимог природоохоронного (в т.ч. лісового) законодавства у вигляді обов'язку винної особи відшкодувати заподіяні збитки, відповідають загальним положенням Цивільного кодексу України, які визначають поняття та порядок відшкодування збитків. Статтею 22 ЦК України встановлено загальні правила відшкодування збитків та передбачено, зокрема, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Вина [PERSON] у заподіянні матеріальної шкоди ДП «Млинівський лісгосп» шляхом незаконної порубки лісу підтверджується матеріалами справи. Зокрема, з копії протоколу про адміністративне правопорушення № 006 від 01.02.2017р. вбачається, що [PERSON] об 11 годині 01 лютого 2017 року зрубав сухостій дерев граба в урочищі «Боржемець», що є порушенням Закону України «Про рослинний світ» та ст.105 п.1 Лісового кодексу України. Своїми діями вчинив адміністративне правопорушення передбачене ст.65 КУпАП. [PERSON] з протоколом ознайомлювався, копію протоколу отримав. З пояснень порушника вбачається, що з порушенням згідний. (а.с.25) Відповідно до копії постанови про накладення адміністративного стягнення №006 від 02.02.2017 року [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 85 гривень. Запропоновано [PERSON] добровільно відшкодувати шкоду завдану ДП «Млинівський лісгосп» в розмірі 3143,55 гривень протягом 15 днів з дня отримання постанови, яку відповідач отримав 02 лютого 2017 року, та повідомлено [PERSON] про можливість оскарження даної постанови. (а.с.24). На день розгляду справи відповідач постанову не оскаржував, завдану шкоду не відшкодував. В підтвердження заявлених у позовній заяві вимог, позивачем надано обрахунок обсягу шкоди, заподіяної правопорушенням, що вчинене 01.02.2017 року згідно протоколу №006. (а.с.26). Як вбачається із даного обрахунку та протоколу про адміністративне правопорушення [PERSON] вчинив самовільну порубку двадцяти сухостійних дерев граба діаметрами 14 см - 4 шт., 10 см - 5 шт., 12 см - 4 шт., 16 см - 6 шт, 8 см -1 шт., загальною масою деревини 1,262 куб.м., чим у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року № 665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу" заподіяв матеріальну шкоду в розмірі 3143,55 гривень, яка підлягає відшкодуванню. Виходячи з наведених правових норм та обставин справи, суд дійшов висновку про задоволення позову в повному обсязі. Відповідно до ст.88 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, у вигляді сплаченого судового збору в сумі 1600,00 гривень.

Outcome: approved