Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-03 00:00:00

04 серпня 2017 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Білопільської міської ради Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що 24 квітня 2003 року померла її рідна тітка по лінії матері [PERSON], після смерті якої залишилась спадщина у вигляді домоволодіння №2 по вул. М. Грушевського (колишня назва вул. Крупської) в м. Білопілля Сумської області. Спадщину після смерті [PERSON] фактично прийняла, але не оформила рідна сестра покійної [PERSON], її мати. 14 липня 2006 року [PERSON] померла. Після смерті матері відкрилась спадщина на все її майно, в тому числі на домоволодіння, яке вона прийняла у спадщину, але не оформила після смерті своєї сестри. На даний час [PERSON] має намір прийняти спадщину, що залишилась після смерті матері, але при зверненні до нотаріуса було встановлено, що нею пропущений шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини. Причиною пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини позивач зазначила скрутне матеріальне становище, відсутність коштів для оформлення спадщини на час відкриття спадщини та юридичну необізнаність. Посилаючись на викладене, [PERSON] просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини тривалістю в два місяці. У судове засідання [PERSON] не зявилися, направила заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримує повністю. Представник відповідача - Білопільської міської ради Сумської області в судове засідання не зявився, голова міської ради [PERSON] направив заяву про розгляд справи без участі їх представника, з позовом згодні. Представник третьої особи - Білопільської районної державної нотаріальної контори Сумської області в судове засідання не зявився, завідувач нотаріальної контори [PERSON] направила суду заяву про розгляд справи без участі їх представника. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін за наявними в справі доказами. Дослідивши матеріали справи, повно, всебічно та обєктивно дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що матірю позивача [PERSON] (дошлюбне прізвище якої Петрак) була [PERSON], що підтверджується свідоцтвами про народження та одруження позивачки (а.с. 7). Також судом встановлено, що 24 квітня 2003 року померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про її смерть (а. с. 5). 14 липня 2006 року померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про її смерть (а. с. 6). Також судом встановлено, що після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все її майно. Як вбачається зі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 17 лютого 1976 року нотаріусом Білопільської державної нотаріальної контори Сумської області [PERSON] та зареєстрованого в реєстрі за №245, [PERSON] після смерті свого чоловіка [PERSON] успадкувала половину житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель, розташованого за адресою: Сумська область, м. Білопілля, вул. Крупської, 2 (а. с. 12). Відповідно до ст. 530 ЦК УРСР 1963 року, який діяв на час відкриття спадщини після смерті [PERSON], яка померла 24 квітня 2003 року, при відсутності спадкоємців першої черги або при неприйнятті ними спадщини, а також в разі, коли всі спадкоємці першої черги не закликаються до спадкування, успадковують у рівних частках: брати і сестри померлого, а також дід та бабка померлого як з боку батька, так і з боку матері (друга черга). Згідно зі ст. 548 ЦК УРСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Статтею 549 ЦК УРСР 1963 року визначалось, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Відповідно до довідки депутата Білопільської міської ради [PERSON] [PERSON] постійно до дня смерті 24 квітня 2003 року була зареєстрована та проживала за адресою: [INFO] (колишня назва вул. Крупської), буд. 2. Догляд за [PERSON] до дня її смерті здійснювала її рідна сестра [PERSON], яка проживала та була зареєстрована за адресою: [INFO]. [PERSON] у встановлений законом строк фактично прийняла спадщину після смерті своєї сестри [PERSON] шляхом догляду за майном померлої та використання її земельної ділянки (а.с. 13). Відповідно до довідки Білопільської районної державної нотаріальної контори від 10 серпня 2017 року №806/01-16 спадкова справа після смерті [PERSON], яка померла 24 квітня 2003 року, не заводилася (а. с. 23). Тобто судом встановлено, що [PERSON] своєчасно прийняла спадщину після смерті своєї сестри [PERSON], вступивши в управління та володіння спадковим майном сестри. Як було зазначено вище, 14 липня 2006 року [PERSON] померла (а. с. 6). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все її майно, в тому числі на 1/2 частину домоволодіння, яку вона прийняла у спадщину, але не оформила після смерті рідної сестри [PERSON] Згідно з довідкою депутата Білопільської міської ради Сумської області [PERSON] від 02 серпня 2017 року [PERSON] до дня смерті 14 липня 2006 року була зареєстрована одна за адресою: м. Білопілля, вул. М. Грушевського, 8 (а.с. 14). На даний час позивачка [PERSON] має намір прийняти спадщину, що залишилася після смерті матері [PERSON], однак внаслідок пропуску шестимісячного строку для звернення із заявою про прийняття спадщини вона зробити цього не може. Згідно зі\~ст. 1258 ЦК України\~спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених\~статтею 1259 цього Кодексу. Згідно зі\~ст. 1261 ЦК України\~у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч. 1\~ст. 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною 3\~статті 1272 ЦК України\~передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування"\~особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. З вище вказаної довідки Білопільської районної державної нотаріальної контори від від 10 серпня 2017 року №806/01-16 вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON], яка померла 14 липня 2006 року, не заводилась (а. с.23). Так як позивач на час відкриття спадщини мала скрутне матеріальне становище, у зв'язку з чим не могла своєчасно подати заяву нотаріусу, яка є платною, тому нею був пропущений шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] Суд вважає причини пропуску 6-ти місячного строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачем поважними, а тому їй необхідно визначити додатковий строк тривалістю в два місяці з дня набрання чинності рішенням суду. При цьому суд враховує і те, що відповідач позов [PERSON] визнав повністю. На підставі викладеного,

Outcome: approved