Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-24 00:00:00

У серпні 2015 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] та [PERSON], про визначення частки у спільній сумісній власності, виділ частки в натурі, визнання права власності у порядку спадкування на майно, обґрунтовуючи його тим, що після смерті 20.02.2014 року її батька [PERSON], відкрилася спадщина на житловий будинок, який знаходиться за адресою вул. Ентузіастів, (провулок Вишневий), 3 м. Бобринець Кіровоградської області, який перебуває у спільній сумісній власності з відповідачем [PERSON]. Вказує, що за життя батько та відповідач [PERSON] набули право спільної сумісної власності на вказану будівлю з господарськими будівлями та спорудами загальною площею 264,7 кв.м. за договором купівлі-продажу від 27.12.1991 року та частка батька становить 61/125 вказаного будинку. Зазначила, що після смерті батька вона як спадкоємець першої черги прийняла спадщину у строк визначений законом, а 06.05.2015 року звернула до нотаріуса з питанням отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на вказаний житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, але нотаріус постановою відмовила у видачі вказаного свідоцтва, оскільки не визначено частки у спільній сумісній власності спадкодавця. Враховуючи вказане, вона змушена звернутися до суду. В судовому засіданні позивачка уточнила та доповнила позовні вимоги й просить визначити їй 47/100 частки вказаного в заяві житлового будинку з господарськими спорудами та виділити її в натурі. Представник позивача [PERSON], підтримав заявлені вимоги та уточнення до позовних вимог в повному обсязі та просить суд їх задовольнити з зазначених у них підстав. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з»явився, про час і місце розгляду справи повідомлено належним чином, від нього до суду надійшла заява в якій просить суд розглянути справу за його відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечує. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з»явилася, по невідомій суду причині про час та місце розгляду справи повідомлено належним чином, її неявка не перешкоджає розгляду справи. Суд, заслухавши пояснення представника позивача та дослідивши докази у їх сукупності приходить до висновку, що позовні вимоги слід задовольнити повністю виходячи із наступного. З договору купівлі-продажу житлового будинку з надвірними будівлями від 27.12.1991 року, укладеного між Бобриннцьким міжгосподарським сортонасінницьким підприємством та [PERSON], [PERSON], вбачається, що з моменту укладення вказаного договору купівлі-продажу у останніх виникло право спільної сумісної власності на житловий будинок з надвірними будівлями, загальною площею 263,4 кв.м., яка знаходиться за адресою вул. Ентузіастів, 3 м. Бобринець Кіровоградської області (а.с.11-13). В судовому засіданні встановлено, що 20 лютого 2014 року помер [PERSON], який доводився батьком позивачки. Вказані обставини підтверджуються свідоцтвом про смерть серії І-ОЛ №1183561, виданого 20.02.2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Бобринецького районного управління юстиції у Кіровоградській області, свідоцтвом про народження серії ІІ-ОЛ № 331084, виданого 26.05.1984 року Бобринецьким відділом ЗАГС Кіровоградської області, паспортом серії ЕВ 039119 виданого 22.09.2010 року Бобринецьким РВ УМВС України в Кіровоградській області та свідоцтвом про одруження серії 1-ОЛ № 062055 виданого 18.10.2003 року відділом реєстрації актів громадянського стану Бобринецького райуправління юстиції Кіровоградської області (а.с.57, 8, 6, 9 ). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина за законом, в тому числі й на нерухоме майно, а саме на частку в розмірі 47/100 житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, загальною площею 264,7 кв.м, який знаходиться за адресою пров. Вишневий, 3, м. Бобринець Кіровоградської області. З копії спадкової справи № 141/2014 та інформаційних листів державного нотаріуса (а.с.81-93), вбачається, що єдиним спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] є його дочка [PERSON] позивачка у справі. Вивчивши в судовому засіданні як речовий доказ інвентарну справу б/н на житловий будинок з надвірними будівлями, який знаходиться за адресою пров. Вишневий (вул. Ентузіастів), 3 м. Бобринець Кіровоградської області встановлено що зареєстрованими власниками житлового будинку з надвірними будівлями станом на 01.01.2013 року є [PERSON] володимир Григорович та [PERSON]. Про що також свідчить архівна довідка № 57 від 24.04.2015 року, яка видана ОКП «Кіровоградського ООБТІ» (а.с.91). З розрахунку ідеальних часток на житловий будинок, що знаходиться за адресою пров. Вишневий, 3 в м. Бобринець Кіровоградської області, вбачається, що частка [PERSON] у вказаному будинку становить 47/100, а [PERSON] 53/100 (а.с.25-28). Постановою державного нотаріуса Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області від 06.05.2015 року, про відмову у вчиненні нотаріальної дії, [PERSON], було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок після смерті її батька [PERSON], оскільки частка у спільній сумісній власності [PERSON] не визначена, виділити його частку є неможливим, що в свою чергу унеможливлює видачу свідоцтва про право на спадщину на частку житлового будинку, що знаходиться за адресою пров. Вишневий, 3, м. Бобринець Кіровоградської області (а.с. 30). З Довідки відділу регіонального розвитку містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства від 23.04.2015р. №5557 встановлено, що вул. Ентузіастів в м. Бобринець Кіровоградської області перейменована на пров. Вишневий. За змістом ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Згідно ст. 370 ЦК України у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними. Якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ст. 1261 ЦК України в першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки. Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті та згідно ч.2 ст.1268 цього Кодексу не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об'єкти нерухомості є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку. Статтею 1226 ЦК України передбачено, що частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Судом встановлено, що спадкодавець [PERSON] за життя набув права спільної сумісної власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, загальною площею 264,7 кв.м., який знаходиться за адресою пров. Вишневий, 3 м. Бобринець Кіровоградської області, та у відповідності до встановлених вище обставин, суд визначає його частку у порядку спадкування позивачці в розмірі 47/100. Як роз»яснив Пленум Верховного Суду України в своїй постанові « Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року у п. 12, за загальними правилами частини другої статті 372 ЦК України при поділі майна, що є у спільній сумісній власності, за рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення. Відповідно до висновку судово-будівельно-технічної експертизи №35 від 29.04.2016р. проведеної ТОВ "Експертно-правова Консалтингова компанія "ЮРЕКС" позивачці можливо виділити частку вказаного вище житлового будинку 47/100 в натурі а саме: літ. «А» - житловий будинок з прибудовами літ. «а1», в складі: 1-1 коридор пл. 15,3 м2 1-2 коридор пл. 15,3 м2 1-3 кухня пл. 8,9 м2 1-4 - котельня пл. 4,5 м2 1-5 - санвузол пл.1,4 м2 1-6 душова пл. 2,5 м2 1-7 кімната пл. 25,3 м2 1-8 коридор пл. 13,9 м2 1-9 кімната пл. 10,6 м2 1-10 санвузол пл. 1,6 м2 1-11 ванна пл. 3,3 м2 1-12 кладовка пл. 1,0 м2 1-13 кладовка пл. 1,0 м2 1-14 кімната пл. 9,2 м2 1-15 - кімната пл. 13,0 м2 1-16 лоджия пл. 2,9 м2 Разом площа по квартирі 129,7 м2 - з господарських будівель: ? літ. «Б» - літня кухня сарай; Літ. «Б1» - погріб; Літ. «Г1» - туалет; Літ. «Ж» - гараж. - з споруд: ? літ. «3» - бассейна; «кр1» - ганок; «кр2»- ганок; «N-N1» - огорожа. Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивачка та представник позивачки, як на підставу для задоволення позову, знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, а позовні вимоги позивачки ґрунтуються на вимогах закону, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню. Крім того, враховуючи обставини справи, та заяву позивачки суд залишає судові витрати за позивачкою.

Outcome: approved