Jurisdiction: civil
Date: 2014-03-05 00:00:00

13 листопада 2013 року позивач звернувся до суду з вищевказаною позовною заявою. В обґрунтування заявлених вимог посилається на те, що він, [INFO] разом з [PERSON] [INFO] , з 14.08.2002 р. мешкають у частині будинку, який належить їм у рівних частинах (67/100 частини домоволодіння), на основі договору дарування АЕК №036450 розташованого на земельний ділянці площею 3386 кв. м., що знаходиться за адресою [ADDRESS]. На вводі до нашого будинку стоїть лічильник обліку води (заводський номер 649078, тип приладу КВ-2,5), який згідно Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» від 15 червня 2004 p. №1765-IV, а саме ст. 28 п. 2, своєчасно проходить повірку (з урахуванням міжповірочних інтервалів) за винятком останнього інтервалу у зв'язку з тим, що КП «ДНІПРОВОДОКАНАЛ», який с постачальником води не повідомив його про закінчення терміну дії міжповірочного інтервалу (01.05.2013p.), а почав нараховувати з 06.06.2013 р. нарахування за воду та водовідведення згідно норм споживання на двох зареєстрованих осіб та площу будинку, посилаючись на договір [NUMBER] від 25.07.2013 p., який з їх сторони був не підписаний. Згідно чинного законодавства на споживача не покладено обов'язок по проведенню періодичної повірки засобу обліку. 15.06.2013 р. представником КП «Дніпроводоканал» Мороз A.M. було повідомлено що термін експлуатації лічильника (заводський помер 649078. тип приладу КВ-2,5) закінчився 01.05.2013 р., та що їм необхідно самим зняти лічильник та віднести до метрологічної служби для проходження повірки. Також був складений АКТ № 62179 у якому було вказано що водомір знято з обліку як такий, що не пройшов повірку. Мороз A.M. самовільно зняла пломби з лічильника. 16.06.2013 p. ним по настанові Мороз A.M. було знято лічильник (заводський номер 649078, тип прилад КВ-2,5) та віднесено до КП «Дніпроводоканал» для проходження планової повірки та сплачено суму 55 грн., квитанцію йому не надали хоча й вимагав. Але в є копія чеку про оплату, яку він додає у додатках. У призначений йому термін 15.07.2013р. Він прийшов до КП «Дніпроводоканал» за своїм повіреним лічильником, отримав АКТ № 65055 допуску в експлуатацію лічильника холодної води після Державної перевірки (копія акту додається), лічильник (заводський номер 649078, тип приладу КВ-2,5), залікову картку лічильника обліку води та настанову від представника КП «Дніпроводоканал» встановити лічильник самостійно. У цей же день він встановив лічильник самостійно, 18.07.2013р. лічильник був опломбований представниками КП «Дніпроводоканал». 25.07.2013 р. між ним та КП «Дніпроводоканал» було укладено договір [NUMBER] Про надання населенню приватного сектору послуг з центрального постачання та водовідведення, після чого 08.08.2013 р., він отримав повідомлення про заборгованість 4834,96 грн., ця сума приблизно у десять разів перевищує ту суму, що він оплачував по лічильнику (в середньому 40 грн./міс). Заборгованостей перед КП «Дніпроводоканал» до цього часу у нього не було, а за послуги з надання води сплачував за тарифами передбаченими для лічильників, про що свідчать квитанції про оплату. Тому 12.08.2013 р. він написав звернення до КП «Дніпроводоканал» вхід. №П-1567, у якому наполягав на роз'ясненні йому чому такий великий борг нарахований йому до сплати, чому його не попередили, що в нього закінчився повірочний термін з проханням про перерахунок оплати за спожиту воду. 17.08.2013 p., згідно його письмового звернення було проведено обстеження домоволодіння представниками КП «Дніпроводоканал» за адресою [ADDRESS]. Про що складено акт №66867, у ході якого було «встановлено» що частину огороду засаджено. На його питання, яку саме частину було засаджено, якщо на значній частині її ділянки знаходиться болото? Нащо їй була дана відповідь представника КП «Дніпроводоканал» Мороз A.M. що вони не бажають встановлювати яку саме частину ділянки засаджено, а переписують дані технічного паспорту який було розроблено 29.04.2002 р. Вважає що ці дії є неправомірними, тому що повинні були бути зроблені заміри частини ділянки представниками КП «Дніпроводоканал» або представниками спеціалізованої організації, яка на їхню думку була засаджена, але цього не було зроблено. 06.09.2013 р. на його адресу надійшов лист в якому було зазначено, що лічильник «з його вини» не пройшов вчасно державну повірку і тому, посилаючись на договір укладений 25.07.2013 p., з 06.06.2013 р. по 18.07.2013 р. нарахування здійснювалось згідно норм споживання на кількість зареєстрованих в будинку осіб та на 2107,15 м2 поливної площі. Вважає безпідставною нарахування відповідачем боргу позивачу за нормативами (нормами) споживання води. Також вважає, що необхідно зобов'язати відповідача провести перерахунок за послуги з постачання холодної води та водовідведення починаючи з 06.06.2013 року згідно з показниками засобу обліку води за цей період та порядку сплати послуг за постачання води згідно Постанови КМУ №630 від 21.07.2005 року. Просив: Визнати вимоги КП «Дніпроводоканал» щодо сплати нарахованого боргу [PERSON] станом на 01.09.2013 р. неправомірними та зобов'язати КП "Дніпроводоканал" здійснити перерахунок по особливому рахунку [NUMBER] зареєстрованого на ім'я [PERSON] У судовому засіданні представник позивача [PERSON] підтримала заявлені позовні вимоги, просила їх задовольнити у повному обсязі. У судовому засіданні представник відповідача Федоренко О.П. заперечувала проти задоволення позовних вимог, просила в задоволенні позову відмовити, надала до суду письмові заперечення (а. с. 47-51). Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Згідно ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно ст. 10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. Як встановлено у судовому засіданні, [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO] з 14.08.2002 р. мешкають у 67/100 частині будинку [ADDRESS], який належить їм у рівних частинах та розташоване на земельний ділянці площею 3386 кв. м. (а. с. 23-25). Сторони мають на вводі до будинку лічильник обліку води заводський номер якого 649078 тип приладу КВ-2,5, який згідно Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» від 15 червня 2004 p. №1765-IV, а саме ст. 28 п. 2 своєчасно проходить повірку (з урахуванням міжповірочних інтервалів). Відповідно до Акту № 66876 на 17.08.13 року складеного КП «Дніпроводоканал», контролером Мороз А.І. та Побегай А.М. при обстежені домоволодіння [ADDRESS] встановлені наступні несправності: проведено обстеження та виявлено, що по домоволодінню дві людини [PERSON] та [PERSON] Домоволодіння підключено до центральної магістралі вул. Віддалена. На врізці є оглядовий колодязь , що знаходиться у дворі, наявна колонка. Відстань трубопроводу від врізки до колодязя у дворі 15 метрів. Вода проведена в будинок. В будинку кран холодної води, тепловий газовий котел, газова колонка, ванна, санвузол. Скидання стоків здійснюється до зливної ями. Згідно техпаспорту загальна площа ділянки 3386 м. кв. під город 2378 м.кв., грунт 767 м.кв., відмостки 103 м.кв. Частина городу засаджена (а. с. 21). Відповідно до відповіді КП «Дніпроводоканал» від 06.09.2013 року № П-1567 на звернення [PERSON] про перерахунок повідомлено, що За адресою [ADDRESS] (особовий рахунок [NUMBER]) до 05.05.2013 нарахування за послуги з централізованого водопостачання здійснювалось згідно показників лічильника холодної води, який було опломбовано 01.07.2009. Ст. 11 п. 2, ст. 28 п. 2 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» від 15 червня 2004 року № 1765-IV зазначено: повірка засобів вимірювальної техніки проводиться територіальними органами Держстандарту України, акредитованими на право її проведення. Повірка здійснюється службовими.- особами територіальних органів Держстандарту України - державними повірниками. Повірка засобів вимірювальної техніки з використанням державних еталонів проводиться метрологічними центрами Держстандарту України; засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці через міжповірочні інтервали, порядок встановлення яких визначається нормативно-правовим актом центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Підприємства, організації та фізичні особи зобов'язані своєчасно (з урахуванням установлених міжповірочних інтервалів) подавати засоби вимірювальної техніки на повірку; засоби вимірювальної техніки, на які поширюється державний метрологічний нагляд, дозволяється застосовувати лише за умови, якщо вони пройшли повірку або державну метрологічну атестацію; порядок подання фізичними особами, що не є суб'єктами підприємницької діяльності - власниками засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань якими використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну і теплову енергію, газ і воду) на періодичну повірку цих засобів та оплати за роботи, пов'язані з повіркою, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Оскільки позивачем своєчасно не було проведено чергову державну повірку лічильника холодної води № 649078, його було знято з обліку з 06.06.2013, як такий, що не відповідає вимогам чинного законодавства. Тому з 06.06.2013 року нарахування за особовим рахунком [NUMBER] до здійснювались згідно норм споживання на двох споживачів та на 2107,15м2 поливної площі згідно договору № 741639000102 від 25.07.2013. За заявою позивача від 12.07.2013 було проведено опломбування приладу обліку після проведеної періодичної повірки, про що складено акт №65055. З 18.07.2013 нарахування за адресою [ADDRESS] проводяться згідно його показників. Щодо нарахувань за полив. Відповідно п.9, п.12.8 Рішення виконкому Дніпропетровської міської ради від 26.02.2013 №82 «Про раціональне ведення водного господарства міста»: установити поливний сезон для мешканців приватного сектора з 15 квітня до 15 вересня; у випадку відсутності приладу обліку розрахунки об'ємів на зрошування садибних ділянок виконувати за нормою 8 л на добу на 1 м площі відкритого ґрунту та 0,5 л на добу на 1 м2 площі закритого ґрунту. У разі відсутності можливості або небажання обробляти присадибну ділянку, зазначену в технічному плані домоволодіння, за заявою абонента де початку поливного сезону та на підставі щомісячних обстежень представником КП «Дніпроводоканал» протягом усього поливного сезону з оформленням відповідних двосторонніх актів проводити розрахунки без урахування об'ємів водоспоживання за полив. Згідно письмового звернення позивача 17.08.2013 було проведено обстеження домоволодіння, про що складено акт 66867. Представниками КП «Дніпроводоканал» було встановлено, що частину городу засаджено. Та повідомлено, що у підприємства немає підстав для проведення перерахунку. Станом на 01.09.2013 заборгованість за особовим рахунком [NUMBER] складала 4838,73 грн. Рекомендовано позивачеві сплатити заборгованість або укласти договір про розстрочення оплати заборгованості за послуги водопостачання (а. с. 22). Суд з таким твердженням відповідача погодитись не може, оскільки Актом контролерів та вищевказаною відповіддю на звернення позивача встановлено, що засаджено лише частину городу, а розрахунки відповідач проводив виходячи із загальної площі огороду. Так, 15.06.2013 р. представником КП «Дніпроводоканал» Мороз A.M. було повідомлено позивача, що термін експлуатації лічильника (заводський помер 649078. тип приладу КВ-2,5) закінчився 01.05.2013 р., та про необхідність його повірки. Також був складений АКТ № 62179 у якому було вказано що водомір знято з обліку як такий, що не пройшов повірку. 18.07.2013р. лічильник був опломбований представниками КП «Дніпроводоканал» та сторони уклали Договір про надання населенню приватного сектору послуг з централізованого питного водопостачання та водовідведення від 25 липня 2013 року № о/р [NUMBER] (а. с. 8-16). Після чого 08.08.2013 р. позивач отримав повідомлення про заборгованість на суму 4834,96 грн. 06.09.2013 р. на адресу позивача надійшов лист в якому було зазначено, що лічильник «з його вини» не пройшов вчасно державну повірку і тому, посилаючись на договір укладений 25.07.2013 p., з 06.06.2013 р. по 18.07.2013 р. нарахування здійснювалось згідно норм споживання на кількість зареєстрованих в будинку осіб та на 2107,15 м2 поливної площі. Згідно Постанови КМУ №630 від 21.07.2005 року Про затвердження Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, а саме п.29. Споживач має право на: 1) зменшення розміру плати у разі: надання послуг не в повному обсязі, зниження їх якості, зокрема відхилення їх кількісних та/або якісних показників від затверджених нормативів (норм) споживання; 5) установлення квартирних засобів обліку та взяття їх на абонентський облік; 6) періодичну повірку, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) квартирних засобів обліку; 7) ознайомлення з нормативно-правовими актами у сфері житлово-комунальних послуг; 8) внесення за погодженням з виконавцем у договір змін, що впливають на розмір плати за послуги; 9) звільнення від плати за послуги у разі їх ненадання та отримання компенсації за перевищення строків проведення аварійно-відбудовних робіт. Відповідно до ст. 19 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах. Пунктом 2 ст. 11 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» від 11.02.1998р. № 113/98-ВР із змінами та доповненнями встановлено, що засоби вимірювальної техніки, на які поширюється державний метрологічний нагляд, дозволяється застосовувати, випускати з виробництва, ремонту та у продаж і видавати на прокат лише за умови, якщо вони пройшли повірку або державну метрологічну атестацію. Пунктом 1.10. «Положення про впровадження квартирних приладів обліку споживання холодної та гарячої води», затвердженого рішенням виконкому Дніпропетровської міської ради від 20.03.03 р. № 751, встановлено, що метрологічна перевірка квартирних приладів обліку води проводиться в обумовлені паспортом терміни спеціалізованою організацією за рахунок коштів власника житла. У п. 3 ст. 28 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» зазначено, що порядок подання фізичними особами, що не є суб'єктами підприємницької діяльності, - власниками засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань якими використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну і теплову енергію, газ і воду) на періодичну повірку цих засобів та оплати за роботи, пов'язані з повіркою, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) зазначених засобів вимірювальної техніки здійснюються за рахунок підприємств і організацій, які надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Статтею 29 Закону України «Про житлово комунальні послуги» визначено: 1. Договір на надання житлово-комунальних послуг у багатоквартирному будинку укладається між власником, орендарем чи квартиронаймачем та балансоутримувачем або уповноваженою ним особою. 2. У разі якщо балансоутримувач не є виконавцем, він укладає договори на надання житлово-комунальних послуг з іншим виконавцем. На підставі викладеного організацією, яка надає житлово-комунальні послуги кінцевому споживачу і є балансоутримувач. Періодична повірка засобів вимірювальної техніки здійснюється за рахунок підприємств і організацій, які надають житлово-комунальні послуги (ст. 28, ч. З Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність»), тобто за рахунок балансоутримувача на підставі договору з організацією, яка здійснює періодичну повірку, обслуговування і ремонт квартирних засобів обліку води та теплової енергії. Окрім того, відповідно до п. 9 «Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення», які затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 р. № 630, періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) квартирних засобів обліку проводяться за рахунок виконавця. Згідно з рішенням виконкому Дніпропетровської міської ради № 678 від 18.03.04 р., управління житлового господарства міської ради або інші житлово-експлуатаційні підприємства всіх форм власності (ЖБК, ОСББ, тощо), які безпосередньо надають споживачеві житлово-експлуатаційні та комунальні послуги гаряче водопостачання, теплопостачання (опалення), водопостачання та водовідведення), було визнано виконавцем цих послуг. Постановою Кабінету Міністрів України № 529 від 20.05.2009р. «Про затвердження Порядку формування тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій і Типового договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій» чітко визначено, що до послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій віднесена і періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж після повірки) квартирних засобів обліку води та теплової енергії. Зазначеною Постановою передбачено, що витрати на періодичну повірку, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж після повірки) квартирних засобів обліку води та теплової енергії визначаються відповідно до укладених договорів між власником (балансоутримувачем) будинку або його уповноваженою особою та організацією, яка здійснює зазначені роботи. Виконавець послуги з централізованого холодного водопостачання визначається згідно з «Порядком визначення виконавця житлово-комунальних послуг в житловому фонді», який був затверджений наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 25.04.2005 року № 60. Згідно з п. 4.1 Порядку, виконавцем послуги з централізованого водопостачання холодної води може бути виробник вказаних послуг, з яким дійшли домовленості про надання таких послуг та який відповідає вимогам п. 1.3 Порядку. Пункт 1.3 Порядку визначає, що виконавцем житлово-комунальних послуг може бути суб'єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання відповідних комунальних послуг та який може забезпечити виконання обов'язків, визначених ч. 2 ст. 21 Закону «Про житлово-комунальні послуги». В силу положень п. 2 Правил надання послуг, в якому зазначено, що централізоване постачання холодної та гарячої води - послуга, спрямована на задоволення потреб споживача у холодній та гарячій воді, яка надається виконавцем з використанням внутрішньо-будинкових систем холодного та гарячого водопостачання, положень п. 8 Правил надання послуг, в якому зазначено, що послуги надаються споживачеві згідно з договором, що оформляється на основі типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, положень ст. 29 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», де встановлено, що договір на надання житлово-комунальних послуг у багатоквартирному будинку укладається між; власником квартири, орендарем чи квартиронаймачем та балансоутримувачем або уповноваженою ним особою, яким МКВП «Дніпроводоканал» не є, і положень п.п. 1, 22 Типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженого постановою КМУ від 21 липня 2005 року № 630, МКВП «Дніпроводоканал» не має змоги забезпечити виконання ч. 2 ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», тому що централізоване водопостачання - це послуга, яка надається виконавцем з використання внутрішньо-будинкових систем холодного водопостачання. Відповідно до п. 16 Постанови Кабінету Міністрів України від 12 липня 2006 року № 959 «Про затвердження Порядку формування тарифів на послуги з централізованого водопостачання та водовідведення» до складу витрат із збуту послуг з централізованого водопостачання та водовідведення включається витрати з операційної діяльності, безпосередньо пов'язаної із збутом таких послуг, зокрема з періодичною повіркою, обслуговуванням та ремонтом (включаючи демонтаж, транспортування та монтаж після повірки) засобів обліку води (за їх наявності), якщо зазначені засоби є власністю підприємства. Такі витрати включаються до тарифів лише для тих споживачів, що проживають у будинках, обладнаних будинковими засобами обліку, в тому числі у приватному секторі. Тарифи, які затверджені для МКВП «Дніпроводоканал», не містить і ніколи не містили такої складової як оплата за періодичну повірку лічильників, а по-друге є збитковими, що не дозволяє підприємству надавати зазначені послуги безкоштовно. До того ж, оплату за послуги періодичної повірки лічильників отримує не МКВП «Дніпроводоканал», а Державне підприємство «Дніпропетровський регіональний державний науково-технічний центр стандартизації, метрології та сертифікації», з яким укладений договір на виконання метрологічних робіт. Постановою від 20 травня 2009 р. № 529 «Про затвердження Порядку формування тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій і Типового договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій» встановлено, що під час розрахунку нормативних витрат враховуються витрати на періодичну повірку, обслуговування і ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж після повірки) квартирних засобів обліку води, така складова як періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж після повірки) квартирних засобів обліку води, повинна міститись у тарифі на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, оскільки послуги з періодичної повірки, обслуговування та ремонту (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж після повірки) квартирних засобів обліку води та теплової енергії належить до типового переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Але у зв'язку з тим, що вказані тарифи затверджені без відповідної складової, оплата за періодичну повірку лічильників води стягується з громадян окремо. Також: слід зазначити, що рішенням Дніпропетровської міської ради від 12.12.2005 р. № 5295 затверджено Типовий перелік послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій для житлово-експлуатаційних підприємств комунальної власності територіальної громади міста, пунктом 26 якого визначено послугу, вартість якої не включена до затвердженого тарифу: «Періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж після повірки) квартирних засобів обліку води та теплової енергії». Зазначена послуга є додатковою та може бути включена до послуг які надаються організаціями, що здійснюють послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій у разі звернення громадянами з відповідною заявою до підприємства з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, про що вносяться відповідні зміни до Договору з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, та робиться розрахунок витрат відповідно до Порядку формування тарифів з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, після чого тариф на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій відповідно збільшується на суму витрат необхідних для проведення періодичної повірки, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж після повірки квартирних засобів обліку). Окрім того, постановою Кабінету Міністрів України № 529 від 20.05.2009 р. «Про затвердження Порядку формування тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій і Типового договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій» чітко визначено, що до послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій віднесена і періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж:, транспортування та монтаж після повірки) квартирних засобів обліку води та теплової енергії. Зазначеною Постановою передбачено, що витрати на періодичну повірку, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж після повірки) квартирних засобів обліку води та теплової енергії визначаються відповідно до укладених договорів між: власником (балансоутримувачем) будинку або його уповноваженою особою та організацією, яка здійснює зазначені роботи. Таким чином, позивач як на сьогодні має право вибору щодо проведення періодичної повірки, обслуговування та ремонту (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж після повірки) квартирних засобів обліку, а саме: самостійно за власний рахунок, або проведення таких робіт організацією, що здійснює послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій з відповідним збільшенням тарифу на утримання будинків і споруд та прибудинкових територій на суму вартості таких робіт (тобто за рахунок споживача). Тому посилання представника позивача у судовому засіданні щодо неправомірності оплати за повірку є безпідставними. Відповідно до постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері комунальних послуг від 10.02.2012 №88 «Про встановлення тарифів на послуги з централізованого водопостачання та водовідведення КП «Дніпроводоканал», тариф на послуги централізованого водопостачання становить 3,408 грн. за 1 м3. Рішенням від 26.02.2013 №82 «Про раціональне ведення водного господарства міста» затверджено середні норми витрат питної води населенням міста та суб'єктами господарювання, які набули чинності 06.03.2013. Так, при нормі водовикористання - дворова водорозбірна колонка: до 5 березня 2013 року діяла норма водовикористання в розмірі 2,58 м3/міс. на 1 мешканця (85 л/добу); з 6 березня 2013 року норма водовикористання збільшилась на 8 літрів на добу на 1 споживача, що становить 2,83 м3/міс (93 л/добу). Відповідно до п. 9 та п. 12.8 рішення виконавчого комітету Дніпропетровської міської ради від 26.02.2013 №82 «Про раціональне ведення водного господарства міста»: - для мешканців приватного сектора встановлено поливний сезон з 15 квітня до 15 вересня; - у разі відсутності приладу обліку розрахунки об'ємів на зрошування садибних ділянок виконуються за нормою 8 л на добу на 1 м відкритого ґрунту та 0,5 л на добу на 1 м площі закритого ґрунту (асфальтне покриття, тротуарна плитка тощо) згідно з Методикою коригування об'ємів води на полив у приватному секторі залежно від зволоженості року (розроблена Дніпропетровським державним аграрним університетом), яка визначає дефіцит вологи у ґрунті та коригує норми відповідно до кількості опадів у літній період, з урахуванням розміру прибудинкової території (сад, город). У разі відсутності можливості чи небажання обробляти присадибну ділянку, зазначену в технічному плані домоволодіння (сад, город), за заявою абонента до початку поливного сезону та на підставі щомісячних обстежень представником КП «Дніпроводоканал» упродовж усього поливного сезону з оформленням відповідних двосторонніх актів проводяться розрахунки без урахування об'ємів водоспоживання на полив. Разом з тим, метрологічна повірка засобів обліку води проводиться спеціалізованою організацією, яка має відповідну ліцензію, за рахунок коштів абонента згідно з калькуляцією зазначеної організації. На період проведення планової повірки, при виході з ладу лічильників обліку води, на період їх ремонту або заміни, але не більше 1-го місяця, абонент сплачує за кількість спожитої води, розраховану за показниками лічильників обліку води в середньому за попередні три місяці (Постанова КМУ № 630 від 21.07.2011 р. ст. 15). При закінченні міжповірочного терміну встановлених засобів обліку та нездійсненні після письмового повідомлення повірки у встановлений термін (1 місяць) з вини абонента - споживача, останній переводиться на нормативний розрахунок. Проведення розрахунків за надані послуги з водопостачання та водовідведення за показниками засобів обліку води проводиться згідно договору про надання населенню цих послуг за показниками індивідуальних лічильників обліку води. Кількість спожитої води визначається як різниця між поточними та попередніми показниками засобу обліку (водолічильника). Судом встановлено, що оплата позивачеві нарахована без врахування фактично отриманих послуг, а згідно норм виходячи з кількості зареєстрованих у домоволодінні людей та на всю площу земельної ділянки при наявності Акту про засадження лише частини городу та відповідної нормативно-правової бази діючого законодавства. Таким чином, відповідач порушив умови договору, погіршив становище споживача послуг, не надавши жодного доказу наявності у позивача заборгованості та відсутності підстав для здійснення перерахунку щодо нарахування боргу на 2107,15м.кв. поливної площі. Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно ст. 10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що є безпідставним нарахування боргу позивачеві, представник відповідача не спростувала обставини викладені у позовній заяві, натомість представник позивача обставини позову довела, а також виходячи із розумності та справедливості та зокрема

Outcome: approved