Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-16 00:00:00

08 липня 2021 року позивач [PERSON] звернулась до Київського районного суду міста Одеси з позовом до [PERSON] , в якому просила: стягнути з [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] на користь [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів за період з січня 2019 року р. по липень 2021 р. в розмірі 48 709 (сорок вісім тисяч сімсот дев`ять) гривень 68 коп. Стягнути з [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] на користь [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] витрати на правничу допомогу в сумі 10 000 (десять тисяч) гривень 00 коп. Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач посилається на те, що відповідач ухиляється від утримання дитини, не надає матеріальної допомоги, у зв`язку з чим виникла заборгованість. На підставі рішення Київського районного суду м. Одеси від 29 березня 2019 року відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти на утримання доньки у твердій грошовій сумі 3000,00 гривень щомісячно, проте належним чином аліментні зобов`язання відповідач не виконує. Вказані обставини і стали підставою для звернення до суду з даним позовом. Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Пучковій І.М., яка ухвалою від 21.07.2021 року відкрила провадження та призначила до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Однак, у зв`язку з тим, що головуючий по справі суддя Пучкова І.М. перебуває на лікарняному, з метою недопущення перевищення строків розгляду справи, справу було передано для нового автоматизованого розподілу. Згідно повторного автоматизованого розподілу справу передано судді Куриленко О.М., яка ухвалою суду від 27.10.2021 року прийняла справу до свого провадження. В ході\~судового засідання,\~яке відбулось\~17\~грудня 2021\~року,\~відповідач [PERSON] \~звернувся до\~суду з\~клопотанням про\~прийняття до\~провадження суду\~зустрічної позовної заяви до [PERSON] про зменьшення розміру аліментів, перерахування заборгованості з оплати аліментів з травня 2020 року, перерахування неустойки (пені) за несплату аліментів. Ухвалою суду від 17.12.2021 року у задоволенні клопотання відповідача про прийняття зустрічного позову до провадження суду та об`єднання його з первісним позовом було відморвлено. Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду сповіщені належним чином у порядку ст.ст. 128-130 ЦПК України У судовому засіданні представник позивача [PERSON] [PERSON] позов підтримала в повному обсязі, просила його задовольнити. Відповідач [PERSON] та його представник [PERSON] у судовому засіданні заперечували проти задоволення позову, вказуючи на тяжкий матеріальний стан. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову, виходячи з наступного. В судовому засіданні встановлено, що [INFO] у подружжя [PERSON] та [PERSON] народилася дитина [PERSON] , про що свідчить копія свідоцтва про народження серія [NUMBER] . Згодом, рішенням Київського районного суду м. Одеси від 29 березня 2019 року, справа № 520/21416/18, шлюб, зареєстрований 08 січня 2011 року Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Одеського міського управління юстиції актовий запис № 8 між [PERSON] і [PERSON] було розірвано. Після розірвання шлюбу залишено прізвище [PERSON] [PERSON] . Визначено місце проживання малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] з матір`ю [PERSON] . Стягнуто з [PERSON] , [INFO] , на користь [PERSON] аліменти на утримання доньки [PERSON] у розмірі 3000,00 гривень щомісячно, починаючи з 04.01.2019 року до досягнення дитиною повноліття [INFO] . Через неналежне виконання своїх обов`язків зі сплати аліментів у відповідача виникла заборгованість, яка відповідно до розрахунку старшого державного виконавця Другого Київського ВДВС у місті Одесі Південного міжрегіонального управління юстиції (м. Одеса) Кудряшова П.Ю. станом на 30.06.2021 року складала у сумі 48\~709,68 гривень. Звертаючись до суду з даним позовом, позивач посилається на те, що після ухвалення рішення про стягнення аліментів відповідач аліменти сплачує нерегулярно, а від так, просила стягнути неустойку (пеню) за порушення виконання зобов`язання яка з 04.01.2019 року по 01.07.2021 року складає 161\~543,89 гривень. Відповідно до ч. 1\~ст. 196 СК України, при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. \~Згідно із п. 22\~постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 року "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів"\~передбачена\~ст.\~196\~СК відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованості утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасної виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. З урахуванням того, що згідно з положеннями\~СК України\~аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, тому за змістом\~ст. 196 СК України\~пеня нараховується не на всю суму заборгованості, а її нарахування обмежується лише сумою несплачених аліментів за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів. Це пов`язано з тим, що відповідно до\~ст. 61 Конституції України\~ніхто не може бути притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення, а за положеннями ч. 2\~ст. 550 ЦК України\~відсотки на неустойку (як повторна пеня) не нараховується. У зв`язку з цим сума заборгованості зі сплати аліментів за попередні місяці не додається за наступні, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того, скільки днів прострочено до сплати певну суму заборгованості. При цьому пеня нараховується не з часу фактичного ухилення від утримання і не з часу подання позовної заяви про стягнення аліментів чи з часу набрання рішенням суду про стягнення аліментів законної сили, а з часу невиконання рішення суду. Порядок стягнення аліментів визначається\~ст. 71 Закону України «Про виконавче провадження», зокрема, ч. 3 цієї статті передбачено, що визначення суми заборгованості із сплати аліментів, присуджених як частка від заробітку (доходу), визначається виконавцем у порядку, встановленому\~Сімейним кодексом України. Відповідно до ч. 4 \~ст. 71 Закону України «Про виконавче провадження»\~\~\~\~Виконавець зобов`язаний обчислювати розмір заборгованості із сплати аліментів щомісяця. Виконавець зобов`язаний повідомити про розрахунок заборгованості стягувачу і боржнику у разі:\~\~1) надходження виконавчого документа на виконання від стягувача;\~\~2) подання заяви стягувачем або боржником;\~\~3) надіслання постанови на підприємство, в установу, організацію, до фізичної особи - підприємця, фізичної особи, які виплачують боржнику відповідно заробітну плату, пенсію, стипендію чи інші доходи;\~\~4) надіслання виконавчого документа за належністю до іншого органу державної виконавчої служби;\~\~5) закінчення виконавчого провадження.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Частиною 4\~ст. 195 СК України\~встановлено, що розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, а у разі спору - судом. За правовою природою аліментні зобов`язання - це періодичні платежі, які боржник зобов`язаний сплачувати щомісяця і несвоєчасна сплата яких передбачає настання негативних наслідків матеріального характеру у вигляді стягнення неустойки (пені). Відповідно до\~статті 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Виходячи з аналізу норм\~глави 49 ЦК України\~неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Оскільки неустойка у виді пені обчислюється у відсотках від суми невиконаних або неналежно виконаних зобов`язань, які виникають у боржника щомісяця, то й пеня має триваючий характер і обчислюється за прострочення кожного зобов`язання окремо. Отже, з урахуванням правої природи пені як дієвого стимулу належного виконання обов`язку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом\~статті 196 СК України\~пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів. Враховуючи наведені обставини, та положення ст. 196 СК України, позивачем був проведений розрахунок неустойки, який становить 161\~543,89 грн. Суд може зменшити розмір неустойки з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів, а за передбачених\~ст. 197 СК\~умов - повністю або частково звільнити його від сплати заборгованості Таким чином, під час розгляду справи суд повинен встановити обставини, з якими закон пов`язує звільнення від відповідальності платника аліментів за їх прострочення або зменшення розміру неустойки. В судовому засіданні судом таких обставин встановлено не було. Вирішуючи спір по суті, суд бере до уваги, що рішення Київського районного суду м.Одеси від 29.03.2019 року оскаржено відповідачем не було, та набрало законної сили, а також чинність розрахунку заборгованості від 05.07.2021 року, який скасований чи визнаний незаконним в судовому порядку також не був. Розглядаючи справу, суд не приймає до уваги твердження відповідача щодо тяжкого матеріального стану, так як він не позбавлений права за наявності передбачених законом підстав звернутись до суду з позовом про зменшення розміру аліментів. Суд, оглянув матеріали справи, приходить до висновку про те, що відповідач ухиляється від участі у забезпеченні дитини. Згідно ст. 7 СК України сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. За правилами ч. 1\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У відповідності з ч. 1\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених Кодексом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (ч. 2\~ст. 78 ЦПК України). Щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу. Як вбачається з матеріалів справи, 01.07.2021 року між [PERSON] та адвокатом Лісовською Маріанною Миколаївною було укладено Договір-доручення про надання правової допомоги для надання Адвокатом правової допомоги Клієнту. 01.07.2021 року між [PERSON] та адвокатом Лісовською Маріанною Миколаївною було укладено додаткову угоду до договору про надання правової допомоги від 01 липня 2021 року, відповідно до умов якої сторони домовились, що сума винагороди, яку Клієнт сплачує за надання правової допомоги (гонорар), ознайомлення з документами, представництво у ДВС, вивчення судової практики, розрахунок заборгованості та пені, написання позовної заяви, виготовлення копій документів, подання позову до суду, представництво в судових засіданнях, транспортні витрати, витрати на послуги поштового, телефонного, стільникового зв`язку становить 10 000 (десять тисяч) гривень. Положеннями ст. 137 ЦПК України регламентовано, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правової допомоги за рахунок держави. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану з справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів, тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Згідно ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. Таким чином, документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката, пов`язані з розглядом справи, підлягають компенсації. На основі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які посилався позивач, як на підставу своїх вимог підтверджених доказами, перевірених в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, розглянувши справу в межах заявлених вимог, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову в повному обсязі. \~\~\~\~\~\~ Окрім того, відповідно до ст.141 ЦПК України, якщо сторону на користь якої ухвалено рішення, звільнено від оплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, що їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Враховуючи те, що у відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» позивач звільнена від сплати судового збору, необхідно оплату на користь держави судових витрат в розмірі 908,00 гривень покласти на відповідача. На підставі викладеного,

Outcome: approved