Jurisdiction: civil
Date: 2015-05-07 00:00:00

Позивач Публічне акціонерне товариство "ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО" звернувся до суду за позовом до [PERSON], вказавши що, відповідач є споживачем Криворізьких міських електричних мереж, відкрито особовий рахунок № [NUMBER]. 20 січня 2012 року за адресою: [ADDRESS] представниками Енергопостачальника електромонтером [PERSON], контролерами [PERSON], [PERSON] у відповідності із п.37 ПКЕЕН було проведено перевірку дотримання ПКЕЕН, в результаті якої було виявлено порушення п. 48 ПКЕЕН, а саме: самовільне підключення після відключення під прилад обліку до електромереж. Пломба енергопостачальної організації відсутня. Факт порушення ПКЕЕН зафіксований актом Н № Д 018916 від 20.01.2012 р. який підписаний трьома представниками Енергопостачальника. Отже у відповідності із п.53 ПКЕЕН він є дійсним. На підставі зазначеного акту про порушення ПКЕЕН у відповідності з п. 53 ПКЕЕН, п.п. 1.2, 3.1, 3.2, 3.3, 3.5 Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, було виконано розрахунок суми збитків за період з 03.02.2010 р. по момент виявлення порушення ПКЕЕН 20.01.2012 р. на суму 2452 грн. 15 коп. Тому просять стягнути з [PERSON] на користь Публічного акціонерного товариства „ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО" заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію у сумі 2452 грн. 15 коп. (дві тисячі п'ятдесят дві грн. п'ятнадцять коп.), 3% річних за несвоєчасне виконання грошового зобов'язання в сумі 179 грн. 38 коп. (сто сімдесят дев'ять грн. тридцять вісім коп.), збитки від інфляції у розмірі 393 грн. 82 коп. (триста дев'яносто три грн. вісімдесят дві коп.) а також витрати на оплату судового збору в розмірі 243 грн. 60 коп. (двісті сорок три грн. шістдесят коп.). Представник позивача в судове засідання не з'явилася, надавши заяву про неможливість бути присутньою на засіданні та слухання справи без її участі; позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти заочного рішення не заперечує. Відповідач в судове засідання не з'явився. Про місце і час розгляду справи повідомлявся належним чином Поштове повідомлення повернулось до суду за закінченням терміну зберігання, в зв»язку з чим суд на підставі ст.224 ЦПК України вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних доказів. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, вказавши що, відповідач [PERSON] є споживачем Криворізьких міських електричних мереж, відкрито особовий рахунок № [NUMBER]. 20 січня 2012 року за адресою: [ADDRESS] представниками Енергопостачальника електромонтером [PERSON], контролерами [PERSON], [PERSON] у відповідності із п.37 ПКЕЕН було проведено перевірку дотримання ПКЕЕН, в результаті якої було виявлено порушення п. 48 ПКЕЕН, а саме: самовільне підключення після відключення під прилад обліку до електромереж. Пломба енергопостачальної організації відсутня. Факт порушення ПКЕЕН зафіксований актом Н № Д 018916 від 20.01.2012 р. який підписаний трьома представниками Енергопостачальника (а.с.3) Отже у відповідності із п.53 ПКЕЕН він є дійсним. На підставі зазначеного акту про порушення ПКЕЕН у відповідності з п. 53 ПКЕЕН, п.п. 1.2, 3.1, 3.2, 3.3, 3.5 Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, було виконано розрахунок суми збитків за період з період з 03.02.2010 р. по момент виявлення порушення ПКЕЕН 20.01.2012 р. на суму 2452 грн. 15 коп. Відповідно до п.27 Правил користування електричною енергією для населення у разі несплати за спожиту електричну енергію протягом 10 днів після терміну, значеному у договорі чи платіжному документі, та неотримання енергопостачальником повідомлення про оплату на 20-й день споживачу надсилається попередження про відключення електричної енергії. У разі несплати за спожиту електричну енергію на 30-й день після отримання споживачем попередження енергопостачальник має право відключити споживача від електричної мережі. Пунктом 42 Правил передбачено, що споживач електричної енергії зобов'язаний оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору. Відповідно до п.48 Правил, споживач несе відповідальність за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію. Судом встановлено, що позивач здійснює відповідачу постачання електричної енергії. Порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.96 N 28 ( або Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.99 N 1357), встановлено Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, яка затверджена постановою Національна комісія регулювання електроенергетики від 04.05.2006 року № 562 (з наступними змінами). Згідно п. 4. Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 N 122, обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ. Згідно з пунктами 6 та 7 названого Порядку на підставі акта виявлених порушень енергопостачальник розраховує розмір завданих внаслідок викрадення електричної енергії збитків та надсилає споживачеві електричної енергії рахунок для їх оплати. Споживач електричної енергії здійснює оплату зазначених збитків протягом 30 днів після отримання рахунка. У разі відмови споживача відшкодувати збитки підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку. Аналогічний порядок стягнення вартості не облікованої електричної енергії передбачено п. 53 Правил. Згідно з п.10 ч.3.ст.20 Закону України « Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов'язаний у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги сплачувати пеню у встановлених законом чи договором розмірах. Відповідно до частини 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Стаття 625 ЦК України розташована в ЦК України в розділі «Загальні положення про зобов'язання». Відповідно до ч.1 ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цьогоКодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно зі ст. 530 ЦК України якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов'язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов'язку не встановлений або визначений моментом пред'явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов'язок у семиденний строк від дня пред'явлення вимоги, якщо обов'язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства. Позовні вимоги в частині стягнення з відповідача інфляційних збитків та 3% річних за прострочення виконання грошового зобов'язання, не ґрунтуються на законі та не підлягають задоволенню, оскільки положення ч.2 ст.625 ЦК України, не застосовуються до даних правовідносин. Нарахування інфляційних витрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов'язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов'язання, оскільки виступають засобом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних витрат кредитора від знецінення грошових коштів у наслідок інфляційних процесів та отримані компенсації від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Збитки визначені за актом про порушення Правил користування електричною енергією побутовим споживачем не є грошовим зобов'язанням відповідача, а є відповідальністю за спричинену шкоду енергопостачальнику. Враховуючи чинне законодавство, особа не повинна двічі відповідати за одне й те саме порушення. З урахуванням вище вказаного позов підлягає частковому задоволенню в частині.), 3% річних за несвоєчасне виконання грошового зобов'язання в сумі 179 грн. 38 коп., збитки від інфляції у розмірі 393 грн. 82 коп. відмовити,в іншій частині рішення суду підлягає задоволенню. Крім того, суд вважає за необхідне на підставі ст.88 ЦПК України стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати в справі.

Outcome: partial