overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-01 00:00:00

05 червня 2018 року позивачка [PERSON], [INFO], звернулася до суду з позовом до відповідача [PERSON], [INFO], про розірвання шлюбу. Мотивує свої вимоги тим, що вона з відповідачем 13 лютого 2010 року зареєстрували шлюб у відділі реєстрації актів цивільного стану по м.Ясинувата Ясинуватського міськрайонного управління юстиції Донецької області, актовий запис за №24. Фактично шлюбні відносини припинено на початку липня 2017 року і одночасно припинено сумісне ведення господарства. Родина розпалася через відсутність взаєморозуміння. Від шлюбу подружжя неповнолітніх дітей немає. Відповідач відмовляється звернутися до органів РАЦС для розірвання шлюбу, тому просить суд розірвати шлюб укладений між нею та відповідачем, прізвище хоче мати після розірвання шлюбу - "Покотило". \~ \~ \~ \~В судове засідання, позивачка не з'явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, проте надала заяву слухати позов за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, на розірванні шлюбу наполягає. Проти заочного рішення не заперечує (а.с.17). \~ \~ \~ \~Відповідач в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, проте надав заяву слухати позов без його участі, оскільки він не може виїхати до суду внаслідок бойових дій на території Донецької області. Проти позовних вимог і розірвання шлюбу не заперечує, зазначає, що майновий спір між подружжям відсутній (а.с.26). \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. \~ \~ \~ \~Згідно з ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~Оцінивши усі докази, зібрані в справі у їх сукупності, виходячи з обставин, встановлених під час судового розгляду справи, враховуючи норми діючого законодавства, яким врегульовані встановлені судом правовідносини,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-14 00:00:00

05 червня 2018 року позивачка звернулася до суду з позовною заявою про визнання [PERSON] таким, що втратив право користування квартирою № 208, у будинку № 51, по проспекту Небесної Сотні, у м. Одесі, посилаючись на те, що відповідач не мешкає на спірній жилій площі без поважних причин понад встановлений законом строк. Відповідач у судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, відзив на позов не надав. За наявності умов, передбачених частиною першою\~ст. 280 ЦПК України, та оскільки позивачка не заперечує проти заочного вирішення\~справи, суд\~вважає за можливе допустити заочний розгляд справи. Вислухавши пояснення позивачки, показання свідка, дослідивши інші наявні докази, суд вважає, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню. Судом встановлено, що у вересні 1992 року на підставі обмінного ордера від 04.09.1992 р. № 5820, виданого на підставі рішення комісії Бюро обміну житловими приміщеннями Одеської міськради від 02.09.1992 р. № 35 на імя [PERSON], позивач із сімєю (5 чоловік): відповідач, двоє дітей і мати позивача вселилися у квартиру № 208, що розташована на проспекті Небесної Сотні (Маршала Жукова, Ленінської "Іскри"), будинок № 51, у м.Одесі. На цей час дана квартира не приватизована. У 2007 році шлюб між позивачем і відповідачем був розірваний, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу, виданим Відділом реєстрації актів цивільного стану Київського районного управляння юстиції у м. Одесі, актовий запис від 09.10.2007 р. за № 780. Згідно з показаннями свідка [PERSON], за зазначеною адресою відповідач [PERSON] не проживає з лютого 2017 року, речей відповідача на спірній жилій площі немає, вселитися за цей час він не намагався, позивачка не перешкоджала відповідачеві у проживанні у цій квартирі. Факт непроживання відповідача у спірній квартирі без поважних причин понад встановлений законом строк підтверджується актом від 15.05.2018 р за підписом голови правління Обєднання співвласників багатоквартирного будинку «МАРШАЛА ЖУКОВА, 51» та трьох представників (сусідів) вказаного ОСББ. Згідно зі\~ст. 71 ЖК України, при\~тимчасовій відсутності наймача або членів його сімї, за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Оскільки відповідач не мешкає № 208, у будинку № 51, по проспекту Небесної Сотні, у м. Одесі, понад встановлений законом строк, суд вважає, що є підстави для визнання [PERSON] таким, що втратив право користування жилим приміщенням.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-28 00:00:00

05 червня 2019 року в провадження суду надійшла позовна заява Акціонерного Товариства КБ «ПриватБанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості В обґрунтування позову позивач зазначив, що відповідно до\~укладеного договору № б/н від 13 грудня 2012 року відповідач [PERSON] отримав кредит в розмірі 4 000,00 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку», які викладені на банківському сайті www. privatbank.ua, складає між ним та Банком Договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Копії Витягу з Умов та правил надання банківських послуг та Витягу з "Тарифів банку" додаються до позовної заяви. Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту банк керувався п.п. 2.1.1.2.3, 2.1.1.2.4 договору, на підставі яких відповідач при укладанні договору дав свою згоду, щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою банку. Власник картрахунку зобов`язаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення овердрафту, що передбачено п.2.1.1.5.7 договору. Овердрафт це короткостроковий кредит який надається банком клієнту у разі перевищення суми операцій по платіжній картці над сумою залишку коштів на його рахунку в розмірі ліміту кредитування. Відносини між банком та клієнтом, які регулюються договором можуть вирішуватися як шляхом підписання окремих договорів або додаткових угод до цього договору, так і шляхом погодження, тобто обміну інформацією по питанням банківського обслуговування з клієнтом через web-сайт банку (www.privatbank.ua) або інший інтернет/SMS-ресурс, зазначений банком. Відповідно до положень Умов та Правил надання банківських послуг, які розміщені на офіційному сайті позивача (www.privatbank.ua) ПАТ КБ «ПриватБанк», що діяв на підставі Ліцензії НБУ № 22 від 29 липня 2009 року, а зараз діє на підставі Ліцензії НБУ № 22 від 05 жовтня 2011 року

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-15 00:00:00

05 червня 2019 року в провадження суду надійшла позовна заява Акціонерного Товариства КБ «ПриватБанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості В обґрунтування позову позивач зазначив, що відповідно до укладеного договору № б/н від 16 грудня 2014 року відповідач [PERSON] отримав кредит в розмірі 25 000,00 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку», які викладені на банківському сайті www. privatbank.ua, складає між ним та Банком Договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Копії Витягу з Умов та правил надання банківських послуг та Витягу з "Тарифів банку" додаються до позовної заяви. Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту банк керувався п.п. 2.1.1.2.3, 2.1.1.2.4 договору, на підставі яких відповідач при укладанні договору дав свою згоду, щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою банку. Власник картрахунку зобов`язаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення овердрафту, що передбачено п.2.1.1.5.7 договору. Овердрафт - це короткостроковий кредит який надається банком клієнту у разі перевищення суми операцій по платіжній картці над сумою залишку коштів на його рахунку в розмірі ліміту кредитування. Відносини між банком та клієнтом, які регулюються договором можуть вирішуватися як шляхом підписання окремих договорів або додаткових угод до цього договору, так і шляхом погодження, тобто обміну інформацією по питанням банківського обслуговування з клієнтом через web-сайт банку (www.privatbank.ua) або інший інтернет/SMS-ресурс, зазначений банком. Відповідно до положень Умов та Правил надання банківських послуг, які розміщені на офіційному сайті позивача (www.privatbank.ua) ПАТ КБ «ПриватБанк», що діяв на підставі Ліцензії НБУ № 22 від 29 липня 2009 року, а зараз діє на підставі Ліцензії НБУ № 22 від 05 жовтня 2011 року

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-21 00:00:00

05 червня 2020 року [PERSON] звернулася із даним позовом до суду, в якому вказує, що [INFO] помер її батько, [PERSON] , після смерті якого залишилася спадщина. У встановлений законом шестимісячний строк, [PERSON] не подала заяви до нотаріальної контори в зв`язку із хворобою. Просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач, [PERSON] , будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилася, однак від неї надійшла заява про розгляд справи без її участі. Позов підтримує. Представник відповідача Білицької селищної ради Кобеляцького району Полтавської області, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, однак від селищного голови надійшла заява про розгляд справи без участі представника. Суд, розглянувши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] (а.с. 7). Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Із постанови Кобеляцької державної нотаріальної контори про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 05 червня 2020 року вбачається, що [PERSON] заяву про прийняття спадщини у встановлений з дня смерті спадкодавця шестимісячний строк, не подала, в зв`язку із чим у видачі свідоцтва про прийняття спадщини їй відмовлено (а.с.21). На випадок своєї смерті [PERSON] , [INFO] залишив заповіт, яким все своє майно, де б воно не знаходилось і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде належати йому на день смерті, заповів [PERSON] , [INFO] (а.с.18). [PERSON] , [INFO] , є рідною дочкою [PERSON] , який помер [INFO] (а.с.8-9). Із наданої виписки з медичної карти хворого вбачається, що позивач [PERSON] дійсно хворіла і знаходилася на стаціонарному лікуванні (а.с. 19). На підставі викладеного, оскільки позивач [PERSON] пропустила строк прийняття спадщини в зв`язку з тим, що хворіла, тому суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-10 00:00:00

05 червня 2020 року позивач звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про розірвання шлюбу. Свої позовні вимоги позивач мотивує тим, що 11 квітня 2014 року між ним та відповідачем зареєстровано шлюб Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Світловодську реєстраційної служби Світловодського міськрайонного управління юстиції у Кіровоградській області, актовий запис № 70. Спільних дітей не мають. Шлюбні стосунки між позивачем та відповідачем не склались через різні погляди на життя. Подружжя проживає окремо, на даний час спільне господарство не ведеться. Позивач переконаний, що подальше сімейне життя та збереження сім`ї неможливо. Ухвалою судді від 08 липня 2020 року відкрито спрощене позовне провадження по справі. (а.с.13-14). Позивач в судове засідання не з`явився, представник позивача подав до суду письмову заяву про розгляд справи без його участі та участі позивача. Позовні вимоги підтримують в повному обсязі. Проти заочного розгляду не заперечують. (а.с. 20). Відповідач в судові засідання не з`явився, про причини своєї неявки суду не повідомив, про дату, час та місце судового засідання повідомлений в установленому законом порядку шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-порталі "Судова влада України". (а.с. 13,21) У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, що відповідає положенням ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Враховуючи викладене, відповідно до ухвали суду від 11 вересня 2020 року, суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши матеріали справи згідно ст. 229 ЦПК України, судом встановлені наступні обставини та відповідні ним правовідносини. Шлюб між позивачем та відповідачем зареєстрований 11 квітня 2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Світловодську реєстраційної служби Світловодського міськрайонного управління юстиції у Кіровоградській області, актовий запис № 70. (а.с. 6) Між подружжям спільне господарство не ведеться, від шлюбу сторони дітей не мають. Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. За встановлених вище обставин, суд приходить висновку про наявність підстав для задоволення позову. Судові витрати відповідно до ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2015-04-08 00:00:00

06.01.2015 року позивач звернулася до суду з позовною заявою до відповідача про стягнення коштів (аліментів) на утримання неповнолітньої дитини. В обгрунтування своїх позовних вимог вказувала, що 29.04.2006 року уклала шлюб з відповідачем, який, рішенням Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 29.01.2014 року - розірвано. Від даного шлюбу мають неповнолітню дитину: сина - [PERSON], [INFO], який проживає разом з нею та знаходиться на її повному матеріальному утриманні. Належної добровільної допомоги на утримання дитини відповідач не надає. Позивачка у позовній заяві просила суд стягнути з відповідача аліменти на утримання дитини в розмірі 1/4 частини всіх видів його заробітку (доходу), але не менше 30% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку до досягнення ним повноліття. Позивачка в судове засідання не з*явилася, у заяві на ім*я суду просила справу слухати у її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Відповідач у судове засідання також не з*явився, у заяві на ім*я суду просив справу слухати у його відсутності, не заперечував проти стягнення з нього аліментів на утримання дитини у розмірі 1/4 частини. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до слідуючого. Відповідно до ст. 180 СК України, батьки зобов'язані утримувати своїх неповнолітніх дітей до досягнення ними повноліття. Частина 3 ст. 181 та ст. 183 СК України передбачає, що за рішенням суду кошти на утримання дітей присуджуються у частці від доходу їх матері або батька, або у твердій грошовій сумі. Частка заробітку (доходу), яка буде стягуватися як аліменти на утримання дітей, визначається судом. В судовому засіданні встановлено, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі з 29.04.2006 року по 29.01.2014 року, що підтверджується свідоцтвом про одруження, виданого 29.04.2006 року відділом РАЦС по м. Вознесенську Вознесенського МРУЮ Миколаївської області, актовий запис № 444 та рішенням Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області від 29.01.2014 року. Від даного шлюбу народилася дитина: син - [PERSON], [INFO], що підтверджується свідоцтвом про його народження, де батьком вказаний - "[PERSON]" (а.с. 4). Відповідач працездатний та має можливість сплачувати аліменти на утримання неповнолітньої дитини у розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу), але не менше 30% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку до досягнення ним повноліття. Тому, виходячи з вищевикладеного, суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2015-02-05 00:00:00

06.01.2015 р. позивач звернувся до суду з вказаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що відповідач [PERSON] уклала із ПАТ „Дельта Банк" кредитний договір. У порушення умов цього договору від відповідача не надходять платежі по кредиту та проценти за користування ним, у зв'язку із чим виникла заборгованість у сумі 9093,02 грн., яку і прохає стягнути із відповідача. У судове засідання представник позивача не з'явився, в позовній заяві зазначив, що просить справу розглянути без присутності представника позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач у судове засідання не з'явився, хоча про місце та час розгляду справи був повідомлений належним чином. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України. Суд, перевіривши матеріали справи, вважає, що позов підлягає повному задоволенню з огляду на наступне. Судом установлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Матеріалами справи встановлено, що 05.11.2011 року [PERSON] уклала із ПАТ „Дельта Банк" договір згідно якого позивач відкриває відповідачеві картковий рахунок № [NUMBER] в національній валюті України - гривні, випускає та надає держателю платіжну картку, а також пін - код до картки; здійснює обслуговування держателя на умовах, викладених в тарифному пакеті Visa класичний, що міститься в додатку № 1 до договору. Банк надав держателю кредит шляхом відкриття відновлюваної відкличної кредитної лінії. У порушення умов цього договору від відповідача не надходять платежі по кредиту та проценти за користування ним. Як убачається з розрахунку заборгованості за договором відповідач перед банком станом на 03.10.2014 р. має заборгованість у сумі 9093,02 грн., яка складається з: тіло кредиту, 4519,52 грн., прострочене тіло кредиту 1477,32 грн., заборгованість за відсотками 0,00 грн., заборгованість за комісіями 3096,18 грн. У відповідності до ч. 1 ст. 1054 Цивільного кодексу за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові в розмірі та на умовах, установлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. На підставі ч. 2 ст. 1054 до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 глави 71 ЦК України. Так, згідно із ч. 1 ст. 1048 позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, розмір і порядок одержання який установлюються договором. Відповідно до ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику в строк та в порядку, що встановлені договором. Таким чином, вимоги позивача підлягають повному задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалене рішення, суд присуджує із другої сторони понесені нею та документально підтверджені судові витрати. За таких обставин слід стягнути з відповідача на користь позивача 243,60 грн. судового збору. На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-02-06 00:00:00

06.01.2017 року [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про розірвання шлюбу, зареєстрованого 30.05.2015 року відділом ДРАЦС по місту Ізюму реєстраційної служби Ізюмського міськрайонного управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 112. Від шлюбу мають мають неповнолітню доньку - [PERSON], [INFO]. В судове засідання позивач-[PERSON] не з"явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Відповідачка- [PERSON] в судове засідання не з"явилася, подала заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги визнала у повному обсязі, зазначила що шлюбні відносини припинені в липні 2016 року. Після розірвання шлюбу просила залишити шлюбне прізвище [PERSON]. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню. У відповідності з частиною 4 статті 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Матеріалами справи встановлено, що 30 травня 2015 року відділом ДРАЦС по місту Ізюму реєстраційної служби Ізюмського міськрайоннго управління юстиції у Харківській області , зареєстровано шлюб між сторонами у справі, актовий запис № 112. У відповідності до статті 112 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги припинення сімейних стосунків та інші обставини життя подружжя. Суд постановлює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення. Відповідач в запереченнях вказує, що шлюбні стосунки припинені з липня 2016 року. Таким чином, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам позивача, що має істотне значення. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Після розірвання шлюбу відповідач побажала залишити шлюбне прізвище [PERSON]. На підставі викладеного,

Outcome: approved