overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2017-07-31 00:00:00

У липні 2017 року [PERSON] звернулась до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин, просить встановити факт, що вона та її брат [PERSON] є рідними дітьми [PERSON], який помер [INFO] року. В обґрунтування заяви зазначає, що з метою оформлення спадщини після смерті батька вона від свого імені та від імені [PERSON] звернулась із заявою до державного нотаріуса Новоград-Волинської державної нотаріальної контори про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Однак 24.09.2016 року їм було відмовлено у видачі свідоцтва, оскільки наявні розбіжності в документах, які підтверджують родинні стосунки з померлим. У зв'язку з вказаними обставинами виникла необхідність звернутись до суду, оскільки іншим чином підтвердити родинні відносини не має можливості. В судовому засіданні заявник просить заяву задовольнити з підстав, зазначених в заяві. Представник Стріївської сільської ради в судове засідання не прибув. Про день розгляду справи повідомлені вчасно та належним чином. Заяв, заперечень не надійшло. Державний нотаріус Ружицький О.Д. в заяві просить справу розглядати без його присутності. В судовому засіданні свідок [PERSON] надала суду пояснення та підтвердила факт, що [PERSON] та [PERSON] є дітьми померлого [PERSON] Сказала, що все життя проживає в с. Стрієва. Заявник [PERSON] є її хресною матір'ю. Заслухавши пояснення заявника, показання свідка та дослідивши матеріали справи, давши їм належну оцінку, приходжу до наступного. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 01.12.2015 року [PERSON] помер [INFO] року (а.с. 12). З довідки № 441 від 15.05.2017 року, виданої виконкомом Стриївської сільської ради стверджується, що [PERSON] є рідним батьком [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO] (а.с.14). У свідоцтві про смерть батька зазначено його прізвище "[PERSON]" (а.с.12), однак у свідоцтвах про народження заявників прізвище батька зазначено "[PERSON]. Заявниця звернулись до державного нотаріуса Новоград-Волинської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] 24.09.2016 року державним нотаріусом Новоград-Волинської державної нотаріальної контори відмолено [PERSON] та [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті батька, оскільки в документах наявні розбіжності (а.с.13). В наданих суду копіях свідоцтв про народження дітей , про одруження, в свідоцтві про право вланості на житловий будинок ім'я померлого [PERSON] зазначено «[PERSON]» (а.с. 7, 8, 9, 10, 11). Лише в свідоцтві про смерть прізвище батька зазначено «[PERSON]». Вказані обставини суд трактує як описку, та встановленим вважає факт, що [PERSON], [PERSON] є дітьми [PERSON], який помер [INFO] року. Оскільки встановлення факту родинних відносин не пов'язане з вирішенням спору про право, породжує для заявника юридичні наслідки, вказані нею обставини знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що заява є обґрунтованою та підлягає до задоволення.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-20 00:00:00

У липні 2017 року заявник [PERSON] звернувся до суду з заявою про встановлення опіки над недієздатним [PERSON], [INFO]. В обґрунтування своїх вимог заявник посилається на те, що його рідний племінник [PERSON], 1987 року народження, страждає на хронічне психічне захворювання, перебуває на обліку в КЗ "Павлоградська міська лікарня № 1" ДОР", є інвалідом 1 групи. Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 22.12.2006 року [PERSON] визнано недієздатним. Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 24.09.2007 року встановлено опіку над недієздатним та призначено опікуном над недієздатним [PERSON], 1987 року народження, - [PERSON], 1966 року народження. Однак, [INFO] [PERSON] померла. Він має повну цивільну дієздатність, має можливість виконувати обов'язки опікуна, тому просить встановити опіку над недієздатним [PERSON], [INFO], який народився в місті Краснодон Луганської області та призначити його опікуном останнього. У судове засідання заявник не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, заявлені вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити. Представник Органу опіки та піклування Виконавчого комітету Павлоградської міської ради Дніпропетровської області в судове засідання не з'явився, не повідомив суд про причини не явки, хоча був належним чином повідомлений про день та час розгляду справи. Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що заява підлягає задоволенню за наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Як встановлено судом, рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 22.12.2006 року [PERSON], [INFO], визнано недієздатним. Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 24.09.2007 року встановлено опіку над недієздатним та призначено опікуном над недієздатним [PERSON], 1987 року народження, - [PERSON], 1966 року народження. Оскільки, [INFO] [PERSON] померла, виникла необхідність встановлення опіки над [PERSON], [INFO], іншою особою. Рішенням виконавчого комітету Павлоградської міської ради про затвердження подання про доцільність призначення опікуна над недієздатним [PERSON], з метою захисту прав недієздатного [PERSON], 1987 року народження, затверджено подання про доцільність призначення громадянина [PERSON] опікуном над своїм рідним племінником [PERSON]. З урахуванням наведеного, суд вважає, що заявлені вимоги заявника, щодо встановлення опіки та призначення його опікуном над недієздатним [PERSON], [INFO], підлягають задоволенню.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-03 00:00:00

У липні 2017 року позивач звернулась до суду з позовом де вказує, що перебуває з відповідачем в юридичному шлюбі, який був зареєстрований 13 серпня 1994 року Мосьпанівським сільським РАЦС Чугуївського району Харківської області за актовим записом №5. Від цього шлюбу мають повнолітню дитину - [PERSON], [INFO]. Шлюбні відносини між ними були припинені у 2014 році, з цього часу мешкають окремо, спільне господарство не ведуть. Тому вважає, що подальше збереження їх сім"ї недоцільне і просила шлюб між ними розірвати. Позивач у судове засідання не з"явилась, надала суду письмову заяву з проханням розглядати справу у її відсутність. Заявлені позовні вимоги підтримала і просила задовольнити у повному обсязі. Відповідач у судове засідання не з"явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, про причини своєї неявки суду не повідомив. Тому суд, у відповідності з вимогами ст.224 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу у його відсутність, постановивши по справі заочне рішення. Враховуючи, що розгляд справи відбувався у відсутність сторін, відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Перевіривши матеріали справи, суд вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню. У відповідності зі ст.112 Сімейного кодексу Українисуд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. У відповідності зі ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Як встановлено у судовому засіданні сторони перебувають в юридичному шлюбі, який був зареєстрований 13 серпня 1994 року Мосьпанівським сільським РАЦС Чугуївського району Харківської області за актовим записом №5. Від цього шлюбу мають повнолітню дитину - [PERSON], [INFO] (а.с.13-14). У судовому засіданні також встановлено, що сторони припинили шлюбні відносини у 2014 році, з цього часу спільне господарство не ведуть, мешкають окремо. Таким чином, оголошена та досліджена у судовому засіданні сукупність доказів призводить суд до висновку про можливість задоволення позову і розірвання шлюбу між сторонами. У відповідності з вимогами ст.88 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені останнім судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 640 грн. На підставі вищевикладеного, ст.ст.112, 113 СК України,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-07 00:00:00

У липні 2017 року позивач звернулась до суду з позовом де вказує, що перебуває з відповідачем в юридичному шлюбі, який був зареєстрований 24 жовтня 2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову Харківського міського управління юстиції за актовим записом №2667. Від цього шлюбу мають неповнолітню дитину - [PERSON], [INFO]. З грудня 2015 року шлюбні відносини між ними були припинені і з цього часу вони мешкають окремо, спільне господарство не ведуть. Тому вважає, що подальше збереження їх сім"ї недоцільне і просила шлюб між ними розірвати. Позивач у судове засідання не з"явилась, надала суду письмову заяву з проханням розглядати справу у її відсутність. Заявлені позовні вимоги підтримала і просила задовольнити у повному обсязі. Відповідач у судове засідання не з"явився, надав суду письмову заяву з проханням розглядати справу у його відсутність. Проти задоволення позову і розірвання шлюбу не заперечував. Враховуючи, що розгляд справи відбувався у відсутність сторін, відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Перевіривши матеріали справи, суд вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню. У відповідності зі ст.112 Сімейного кодексу Українисуд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. У відповідності зі ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Як встановлено у судовому засіданні сторони перебувають в юридичному шлюбі, який був зареєстрований 24 жовтня 2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову Харківського міського управління юстиції за актовим записом №2667. Від цього шлюбу мають неповнолітню дитину - [PERSON], [INFO] (а.с.4, 7). У судовому засіданні встановлено, що сторони припинили шлюбні відносини з грудня 2015 року, з цього часу спільне господарство не ведуть, мешкають окремо. Таким чином, оголошена та досліджена у судовому засіданні сукупність доказів призводить суд до висновку про можливість задоволення позову і розірвання шлюбу між сторонами. У відповідності з вимогами ст.88 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені останнім судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 640 грн. На підставі вищевикладеного, ст.ст.112, 113 СК України,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-09 00:00:00

У липні 2017 року позивач звернулась до суду з позовом де вказує, що перебуває з відповідачем у юридичному шлюбі, який був зареєстрований 20 червня 2015 року Виконавчим комітетом Бабаївської селищної ради Харківського району Харківської області за актовим записом №31. Від шлюбу мають одну неповнолітню дитину - [PERSON], [INFO]. Шлюбні відносини між ним та відповідачем припинені у грудні 2015 року, з цього часу спільне господарство не ведуть, мешкають окремо. Тому вважає, що подальше збереження їх сім"ї недоцільне і просила шлюб між ними розірвати. Позивач у судове засідання не з"явилась, надала суду письмову заяву з проханням розглядати справу у її відсутність. Заявлені позовні вимоги підтримала і просила задовольнити у повному обсязі. Відповідач у судове засідання не з"явився, надав суду письмову заяву з проханням розглядати справу у його відсутність. Проти задоволення позову і розірвання шлюбу не заперечував. Враховуючи, що розгляд справи відбувався у відсутність сторін, відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Перевіривши матеріали справи, суд вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню. У відповідності зі ст.112 Сімейного кодексу Українисуд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. У відповідності зі ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Як встановлено у судовому засіданні сторони перебувають в юридичному шлюбі, який був зареєстрований 20 червня 2015 року Виконавчим комітетом Бабаївської селищної ради Харківського району Харківської області за актовим записом №31. Від шлюбу мають одну неповнолітню дитину - [PERSON], [INFO] (а.с.4, 10). У судовому засіданні також встановлено, що сторони припинили шлюбні відносини у грудні 2015 року, з цього часу спільне господарство не ведуть, мешкають окремо. Таким чином, оголошена та досліджена у судовому засіданні сукупність доказів призводить суд до висновку про можливість задоволення позову і розірвання шлюбу між сторонами. У відповідності з вимогами ст.88 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені останнім судові витрати, а саме - судовий збір у розмірі 640 грн. На підставі вищевикладеного, ст.ст.112, 113 СК України,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-21 00:00:00

\~ \~ \~ \~У липні 2018 року [PERSON] звернувся до суду з заявою про визнання [PERSON], [INFO], недієздатною та встановлення над нею опіки, з призначенням його опікуном над [PERSON], [INFO]. В обґрунтування своїх вимог заявник посилається на те, що він є рідним братом [PERSON], [INFO], яка є інвалідом з дитинства 1 групи. Внаслідок психічної хвороби [PERSON] не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. \~ \~ \~ \~У судове засідання заявник не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, заявлені вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити. \~ \~ \~ \~Представник Органу опіки та піклування Виконавчого комітету Павлоградської міської ради Дніпропетровської області в судове засідання не зявився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності. \~ \~ \~ \~Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що заява підлягає задоволенню за наступних підстав. Згідно довідки № 305843, виданою Дніпровською обласною психіатричною МСЕК №2 від 15.10.2002 року, [PERSON], [INFO], є інвалідом першої групи з дитинства по психічному захворюванню, безстроково. Відповідно до висновку судово-психіатричного експерта № 140 від 06.11.2018 року Комунального закладу "Дніпропетровська клінічна психіатрична лікарня" ДОР" [PERSON], [INFO], страждає на хронічний стійкий психічний розлад у формі важкої розумової відсталості. За своїм психічним станом в теперішній час не може розуміти значення своїх дій та керувати ними. Відповідно до ч. 1 ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Відповідно до ч. 1 ст. 300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Зазначені вимоги містить ч. 1 ст. 60 ЦК України визначаючи, що суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. З урахуванням наведеного, суд вважає, що заявлені вимоги заявника щодо визнання [PERSON], [INFO], недієздатною та призначення його опікуном підлягають задоволенню. Відповідно до ч. 2 ст. 299 ЦПК України судові витрати, повязані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-31 00:00:00

У липні 2018 року [PERSON] звернувся до суду із зазначеною вище позовною заявою, в якій зазначив, що [INFO] помер його батько [PERSON] [INFO] померла його мати [PERSON] За життя, під час шлюбу, батьками позивача було придбано у власність житловий будинок з господарчими будівлями та спорудами [ADDRESS] право власності на який було зареєстровано за батьком позивача [PERSON] Після смерті батька позивач звернувся до Овідіопольської державної нотаріальної контори Одеської області із заявою про вімову від своєї частки у спадщині на користь дружини померлого [INFO] його батька [PERSON] - [PERSON] Окрім нього спадкоємцем першої черги є його сестра [PERSON], яка також відмовилася від своєї частки у спадщині на користь дружини померлого [INFO] її батька [PERSON] - [PERSON] Але у зв"язку з тим, що шлюб між його батьками на час відкриття спадщини після смерті його батька [PERSON] було розірвано, позивач в позовній заяві просить суд визнати його відмову від прийняття спадщини на користь його матері недійсною та визнати за ним право власності в порядку спадкування на зазначене вище спадкове майно. Сторони в судове засідання не з"явилися, кожен окремо звернувся до суду із заявами про розгляд справи у їхню відсутність, при цьому відповідачка проти задоволення позову не заперечувала. Дослідивши матеріали справи суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав: Так судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] [INFO] померла [PERSON] За життя, під час шлюбу, батьками позивача було придбано у власність житловий будинок з господарчими будівлями та спорудами [ADDRESS] право власності на який було зареєстровано за батьком позивача [PERSON] Сторони по справі є дітьми [PERSON] та [PERSON] Після смерті батька позивач звернувся до Овідіопольської державної нотаріальної контори Одеської області із заявою про вімову від своєї частки у спадщині на користь дружини померлого [INFO] його батька [PERSON] - [PERSON] Але як встановлено судом шлюб між батьками на час відкриття спадщини після смерті батька позивача [PERSON] було розірвано. На підставі викладеного суд вважає, що позивач відмовився від своєї частки спадкового майна під впливом помилки, у зв"язку з чим за ним як за спадкоємцем першої черги підлягає визнанню право власності в порядку спадкування на зазначене вище спадкове майно. Відповідач позов визнав, та його визнання позову не суперечить закону та не порушує прав інших осіб. На підставі викладеного позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-08 00:00:00

\~ \~ \~ \~У липні 2018 року [PERSON] звернулася до суду з заявою про визнання [PERSON], [INFO], недієздатним та встановлення над ним опіки, з призначенням її опікуном над [PERSON], [INFO]. В обґрунтування своїх вимог заявник посилається на те, що вона є рідною матірю [PERSON], [INFO], який є інвалідом з дитинства 2 групи. Внаслідок психічної хвороби [PERSON] не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. \~ \~ \~ \~У судове засідання заявник не з'явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, заявлені вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити. \~ \~ \~ \~Представник Органу опіки та піклування Виконавчого комітету Павлоградської міської ради Дніпропетровської області в судове засідання не зявився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності. \~ \~ \~ \~Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що заява підлягає задоволенню за наступних підстав. Згідно довідки виданою Міжрайоною психіатричною МСЕК № 2 м. Дніпра від 07.06.2018 року, [PERSON], [INFO], є інвалідом другої групи з дитинства до 01 травня 2020 року. Відповідно до висновку судово-психіатричного експерта № 150 від 13.11.2018 року Комунального закладу "Дніпропетровська клінічна психіатрична лікарня" ДОР" [PERSON], [INFO], виявляє хронічний стійкий психічний розлад у формі легкої розумової відсталості, пов'язаної з хромосомною патологією, зі значними порушеннями емоцій та поведінки. За своїм психічним станом не може розуміти значення своїх дій та керувати ними. Відповідно до ч. 1 ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Відповідно до ч. 1 ст. 300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Зазначені вимоги містить ч. 1 ст. 60 ЦК України визначаючи, що суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. З урахуванням наведеного, суд вважає, що заявлені вимоги заявника щодо визнання [PERSON], [INFO], недієздатним та призначення її опікуном підлягають задоволенню. Відповідно до ч. 2 ст. 299 ЦПК України судові витрати, повязані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-08 00:00:00

\~ \~ \~ \~У липні 2018 року [PERSON] звернулася до суду з заявою про визнання [PERSON], [INFO], недієздатною та встановлення над нею опіки, з призначенням її опікуном над [PERSON], [INFO]. В обґрунтування своїх вимог заявник посилається на те, що вона є рідною сестрою [PERSON], [INFO], яка є інвалідом з дитинства першої А групи. Внаслідок психічної хвороби [PERSON] не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. \~ \~ \~ \~У судове засідання заявник не з'явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, заявлені вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити. \~ \~ \~ \~Представник Органу опіки та піклування Виконавчого комітету Павлоградської міської ради Дніпропетровської області в судове засідання не зявився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності. \~ \~ \~ \~Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що заява підлягає задоволенню за наступних підстав. Згідно довідки виданою Міжрайонною психіатричною МСЕК № 2 м. Дніпра від 06.01.2014 року, [PERSON], [INFO], є інвалідом першої А групи з дитинства. Відповідно до висновку судово-психіатричного експерта № 142 від 06.11.2018 року Комунального закладу "Дніпропетровська клінічна психіатрична лікарня" ДОР" [PERSON], [INFO], страждає на хронічний стійкий психічний розлад у формі помірної розумової відсталості зі значними розладами емоцій та поведінки. За своїм психічним станом не може розуміти значення своїх дій та керувати ними. Відповідно до ч. 1 ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Відповідно до ч. 1 ст. 300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Зазначені вимоги містить ч. 1 ст. 60 ЦК України визначаючи, що суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. З урахуванням наведеного, суд вважає, що заявлені вимоги заявника щодо визнання [PERSON], [INFO], недієздатною та призначення її опікуном підлягають задоволенню. Відповідно до ч. 2 ст. 299 ЦПК України судові витрати, повязані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави.

Outcome: approved