Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-02 00:00:00

Позивачі взернулись в суд із позовом, в якому зазначили, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 11.02.2000 року їм на праві власності належить квартира [ADDRESS] . Починаючи з травня 2017 року через несприятливі погодні умови та дефекти перекриття й покрівлі відбулось замокання стін та стелі (затоплення) квартири. Неодноразові вимоги позивачів, направлені до Житомирської міської ради, а також Комунального підприємства «Виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство № 1» Житомирської міської ради як баланстоутримувача залишено без належного реагування. Позивачі вказують, що згідно складеного за наслідком технічного обстеження квартири висновку, виготовленого фізичною-особою підприємцем [PERSON] , технічний стан будівлі та квартири не відповідає встановленим нормам та не може використовуватись для нормальної експлуатації. Згідно робочого проекту «Капітальний времонт квартири в багатоповерховій житловій будівлі, за адресою: по. [ADDRESS] , матеріальна шкода дорівнює 166 273,00 грн. Позивачі просять стягнути з відповідачів на їх користь наведену суму матеріальної шкоди, а також понесені судові витрати. Представником Житомирської міської ради надано відзив на позовну заяву, де зауважено на тому, що саме КП «ВЖРЕП № 1» Житомирської міської ради несе обов`язки по утриманню будинку в належному стані, а отже може нести відповідальність внаслідок неналежного виконання своїх обов`язків. У наданому Комунальним підприємством «Виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство № 1» Житомирської міської ради відзиві зазанчено, що будинок [ADDRESS] перебував на балансі підприємства до 01.06.2018 року. Після вказано ї дати управителем будинку є ПП «ЖЕП № 1 м. Житомира». Відповідач підтверджує, що дійсно, така послуга, як поточний ремонт конструктивних елементів, внутрішньобудинкових систем гарячого і холодного водопостачання, водовідведення, централізованого опалення та зливової каналізації, до якої відносяться ремонт покрівлі, інженерних мереж, поточний профілактичний ремонт та інші види поточного ремонту, входила до складу тарифу на послуги з утримання будинку і споруд та прибудинкової території, які надавав баланстоутримувач до 01.06.2018 року. Учасник просить відмовити у задоволенні вимог як таких, що пред`явлені до неналежного відповідача. Ухвалою суду від 01.10.2019 року до участі у справі залучено ПП «ЖЕП № 1 м. Житомира». Згідно ухвали від 29.01.2020 року по справі призначено судову будівельно-технічну експертизу. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив стягнути з відповідачів в солідарному порядку на користь позивачів в порядку їх солідарних вимог суму завданих збитків. Зауважив на тому, що згідно висновку експерта матеріальна шкода, яка охоплює вартість відновлювального ремонту, а також завданої матеріальної шкоди, перевищує розмір фактично заявлених вимог. Представники Житомирської міської ради просили відмовити у задоволенні вимог, звертаючи увагу на відсутності у наданому експертом висновку відомостей про період затоплення квартири, що не виключає можливість затоплення квартири і в період після зміни утримувача будинку. Представник Приватного підприємства «Житлове експлуатаційне підприємство № 1 м. Житомира» також зауважив на відсутності даних про періоди затоплення квартири. Судом встановлено наступні обставини. Згідно свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 11.02.2000 року позивачам на праві спільної сумісної власності належить квартира [ADDRESS] . Баланстоутримувачем будинку протягом 2017 - першої половини 2018 року виступало Комунальне підприємство «Виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство № 1» Житомирської міської ради, що підтвреджується відповіддю Управління житлового господарства Житомирської міської ради від 06.06.2019 року (а.с.145 том 1-й), де вказано про виконання послуг з утримання будинку відповідним підприємством до 10.06.2018 року. Згідно з п.5 ч.1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» утримання будинків і прибудинкових територій - це господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог і нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України 17 травня 2005 року № 76 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 927/11207, балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Технічне обслуговування житлових будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків (абзаци третій, четвертий пункту 2 цих Правил). Як свідчить тлумачення статті 526 ЦК України цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов`язання, що полягають у його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Це правило є універсальним і підлягає застосуванню як до виконання договірних, так і недоговірних зобов`язань. Недотримання умов виконання призводить до порушення зобов`язання. Аналіз положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, що завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. За змістом частини другої статті 1166 ЦК України у справах про завдання шкоди діє презумпція вини відповідача, тобто позивач має надати суду лише докази наявності шкоди, а докази спростування своєї вини має надати відповідач. Згідно частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Судом встановлено, що на протязі 2017-2018 років внаслідок невідповідності покрівлі житлового будинку вимогам нормативних документів помешкання позивачів зазнавало впливу несприятливих погодних умов та піддавалось залиттю. Відомості про стан покрівлі викладено у висновку експерта № 210/11-2020 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи. Цим же висновком підтверджено ознаки залиття квартири водою. Наявні пошкодження можна класифікувати як такі, що уторились внаслідок залиття рідиною, життєдіяльності мешканців квартири. За висновом експерта, оскільки на покрівлі над квартирою [ADDRESS] наявні дефекти та пошкодження, які свідчать про неналежну роботу покрівлі, наявна ймовірність залиття квартири [ADDRESS] саме внаслідок дії автосферних опадів. Вказаний позивачами період, протягом якого їх помешкання зазнавало залиття, узгоджуєстья з наданими письмовими доказами по справі: повідомленням від 07.06.2017 року виконавчого комітету Житомирської міської ради за наслідком звернення [PERSON] щодо незадовільного стану покрівлі; аналогічним повідомлення від 19.09.2017 року; зверненням [PERSON] до заступника міського голови из питань діяльності виконавчих органів Житомирської міської ради від 18.12.2017 року; відповідями Житомирської міської ради від 02.01.2018 року, 04.06.2018 року, 07.06.2018 року. Суд приходить до висновку про неналежне виконання балансоутримувачем будинку, яким у відповідний період було КП Комунальне підприємство «Виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство № 1» Житомирської міської ради, обов`язків з технічного обслуговування та експлуатації будинку. Зауваження представників Житомирської міської ради з приводу того, що пошкодження квартири могли бути заподіяні в інший період, належними доказами не підтверджено. Згідно висновку експерта № 210/11-2020 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи вартість ремонтно-будівельних робіт, направлених на усунення наслідків залиття квартири [ADDRESS] , складає 112 708,00 грн. Суд не погоджується з твердженням представника позивачів з приводу того, що наведена сума відтворює лише частину заподіяних збитків. На думку представника сторони при встановленні суми збитків підлягає до врахування також інша зазначена експертом сума завданої матеріальної шкоди - 89 788,00 грн. З даного приводу слід зазначити. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); Згідно висновку експерта при встановленні вартості ремонтно-будівельних робіт приймались до уваги прямі витрати будівництва - тобто необхідні матеріали та обладнання для робіт, розмір заробітної плати, а також решта витрат, що становить 112 708,00 грн. Вартість завданої матеріальної шкоди на суму 89 788.00 грн. визначалась з врахуванням зносу виробів та конструкцій та є частиною загального обсягу вартості відновлювального ремонту. Оскільки відповідальність за завдану позивачам майнову шкоду внаслідок залиття їх квартири з причини неналежного стану даху будинку несе КП «КВЖРЕП № 1» Житомирської міської ради як балансоутримувач житлового будинку, який є виконавцем послуг з утримання будинку і прибудинкової території та який зобов`язаний утримувати в належному технічному стані указаний житловий будинок і проводити його поточний ремонт, суд стягує з даної особи вартість відновлювального ремонту в сумі 112 708,00 грн. Відповідно до ст.ст. 541 солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання. Згідно з ч.1 ст. 542 ЦК України у разі солідарної вимоги кредиторів (солідарних кредиторів) кожний із кредиторів має право пред`явити боржникові вимогу у повному обсязі. До пред`явлення вимоги одним із солідарних кредиторів боржник має право виконати свій обов`язок будь-кому із них на свій розсуд. Приймаючи до уваги, що позивачі є співвласниками квартири на праві спільної сумісної власності, стягнення суми заподіяної шкоди на їх користь в порядку солідарної вимоги не суперечить вимогам законодавства, виявляє дієвий спосіб поновлення порушених прав осіб. З приводу заявлених вимог до Житомирської міської ради про відшкодування шкоди суд зауважує. Відповідно до п.12 ч.1 ст.15 ЖК України виконавчі комітети районних, міських, районних у містах Рад народних депутатів у межах і в порядку, встановлених законодавством Союзу РСР, цим Кодексом та іншими актами законодавства Української РСР, на території району, міста, району в місті: здійснюють контроль за утриманням будинків, що належать громадянам (стаття 154). За змістом ст. 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: здійснення відповідно до законодавства контролю за належною експлуатацією та організацією обслуговування населення підприємствами житлово-комунального господарства, торгівлі та громадського харчування, побутового обслуговування, транспорту, зв`язку, за технічним станом, використанням та утриманням інших об`єктів нерухомого майна усіх форм власності, за належними, безпечними і здоровими умовами праці на цих підприємствах і об`єктах; прийняття рішень про скасування даного ними дозволу на експлуатацію об`єктів у разі порушення нормативно-правових актів з охорони праці, екологічних, санітарних правил, інших вимог законодавства. Суд звертає увагу, що позивачами вимоги про відшкодування шкоди до виконавчих органів міської ради не заявлені, крім того, представником Житомирської міської ради до матеріалів справи долучено відповіді Управління житлового господарства, датовані визщевказаним періодом, щодо зобов"язання керівника КП "КВЖРЕП № 1" Житомирської міської ради здійснити обстеження та ремонт будинку. Підстави для стягнення заподіяної позивачам розміру шкоди з Житомирської міської ради відсутні. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Суд стягує на користь позивача [PERSON] судовий збір в сумі 519,19 грн. пропорційно до задоволених вимог, а також на користь кожного з позивачів в рівних частках понесені витрати, пов`язані із проведенням експертизи (по 636,49 грн.).

Outcome: partial