Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-14 00:00:00

10.05.2019 року [PERSON] звернулася до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса, в якій, з урахуванням уточненої позовної заяви (т.1 а.с. 83-86), просить суд визнати за нею - [PERSON] право власності на ј частину будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на те, що [INFO] після смерті її тітки - [PERSON] , відкрилася спадщина за заповітом та за законом у вигляді 1/2 будинку [ADDRESS] . Позивач вказує, що згідно із заповітом від 22 січня 2003 року, складеним державним нотаріусом Третьої Одеської державної нотаріальної контори, Наливанною Оленою Анатоліївною усе її майно заповідано їй - [PERSON] . Позивач зазначає,\~що окрім\~неї,\~спадкоємцем за\~законом відповідно до ст.\~1241\~ЦК України\~був чоловік померлої [PERSON] , який отримав 30.05.2007 року право власності на 1/4 будинку розташованого за адресою: [ADDRESS] , як спадкоємець за законом на обов`язкову частку. Позивач вказує, що у зв`язку з тим, що [PERSON] були необхідні правовстановлюючі документи для оформлення спадщини на частку будинку, у 2007 році вона надала йому всі оригінали документів, однак [PERSON] помер, а оригінали документів, які він отримав від неї за життя, залишились у нього в будинку, тому вона позбавлена можливості оформити своє право на спадщину у нотаріуса. Крім того, позивач стверджує, що вона зверталась до нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва та надано роз`яснення щодо звернення до суду у зв`язку з відсутністю оригіналів документів. Викладені обставини зумовили звернення [PERSON] до суду із відповідним позовом. Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Петренку В.С. Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. від 14.05.2019 року позовну заяву [PERSON] до Київської державної нотаріально контори у місті Одеса про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом було залишено без руху. Повідомлено [PERSON] про необхідність виправити недоліки позову протягом 10 (десяти) днів з дня отримання цієї ухвали, а саме: зазначити докази,\~які не\~можуть бути\~подані разом\~із позовною\~заявою (за\~наявності);\~зазначити щодо\~наявності у\~позивача або\~іншої особи\~оригіналів письмових\~або електронних\~доказів,\~копії яких\~додано до\~заяви;надати попередній\~(орієнтовний)\~розрахунок суми\~судових витрат,\~які позивач\~поніс і\~які очікує\~понести у\~зв`язку із\~розглядом справи; надати підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Роз`яснено [PERSON] , що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута зі всіма доданими до неї документами, на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України. Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. від 23.05.2019року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по цивільній справі за позовною заявою [PERSON] до Київської державної нотаріально контори у місті Одеса про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом. Розгляд справи\~призначено в\~порядку загального\~позовного провадження.Призначено підготовче засідання. Задоволено клопотання позивача про витребування доказів. Витребувано у Київської державної нотаріальної контори у місті Одесі належним чином завірену копію матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . 12.06.2019 року до канцелярії суду від Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса надійшли належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . 06.09.2019 року до канцелярії суду надійшла позовна заява [PERSON] як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору до [PERSON] , [PERSON] , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса, в якій, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, [PERSON] просить суд визнати за ним право власності на 3/8 частин житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . В обґрунтування наданої позовної заяви [PERSON] посилається на те, що [PERSON] , 1926 року народження, перебував у шлюбі з [PERSON] . За життя подружжям було набуто нерухоме майно, 1/2 житлового будинку, що знаходиться адресою: [ADDRESS] . [PERSON] вказує,\~що 05.07.1991\~року за\~№ 363\~Виконавчий комітет\~Київської районної\~ради народних\~депутатів прийняв\~рішення Про\~визначення правового\~положення зведених\~будівель та\~дозволів будівництва\~в індивідуальному\~житловому фонді,\~яким визнав\~право власності\~на 1/2\~частину домоволодіння\~ [ADDRESS] \~за [PERSON] ,\~згідно цього\~рішення подружжя\~Наливанних сплатило\~100\~рублів неустойки\~за побудовану\~1/2\~частину будинку\~без проектної\~документації,\~а 22.07.1991 року [PERSON] видано свідоцтво про право особистої власності житловий будинок, а саме на 1/2 частину будинку [ADDRESS] . [PERSON] зазначає, що [INFO] [PERSON] померла, і після смерті дружини її чоловік - [PERSON] 26.02.2007 року звернувся Третьої Одеської державної нотаріальної контори з заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину. Свідоцтво про право на спадщину [PERSON] видано 30.05.2007 року державним нотаріусом Третьої Одеської державної нотаріальної контори Пучковою І.А. Однак, на думку [PERSON] , державний нотаріус неправильно визначив частину спадкового майна, що складає 1/4 частини житлового будинку, а [PERSON] неправомірно вимагає право власності на 1/4 частину житлового будинку. Так, [PERSON] вказує, що за [PERSON] було зареєстровано право власності на 1/2 частину житлового будинку, а інша 1/2 частина будинку належить іншим власникам, а якщо визначити весь житловий будинок як 8/8 частин, то [PERSON] належало 4/8 (1/2), іншим власникам також 4/8 (1/2). [PERSON] вважає, що згідно ч. 1 ст. 60 СК України від 4/8 частини [PERSON] належить 2/8 (1/4), тобто кожному з подружжя належало по 2/8 (1/4) частини з 4/8. Так, [PERSON] зазначає, що після смерті дружини [PERSON] її чоловік [PERSON] має законне право на успадкування від частки майна своєї дружини, тобто від 2/8 частин, чоловіку належить 1/8 частина, внаслідок чого, після прийняття спадщини [PERSON] повинен мати 3/8 частини від 4/8 частин житлового будинку, а 1/8 частина має перейти до позивача [PERSON] на підставі заповіту від 22.01.2003 року. Також [PERSON] вказує, що оскільки [PERSON] мав І групу інвалідності та постійно проживав у спірному будинку, він вважається таким, що фактично прийняв спадщину після смерті своєї дружини. Крім того, [PERSON] зазначає, що [INFO] [PERSON] помер, у зв`язку з чим, [PERSON] вважає, що йому, як спадкоємцю першої черги спадкування за законом, має перейти частина спадкового майна у розмірі 3/8 частини житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . З урахуванням викладеного, [PERSON] звернувся до суду з відповідним позовом як третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору. У підготовчому засіданні 09.09.2019 року, за клопотанням представника позивача, було замінено неналежного відповідача - Київську державну нотаріальну контору у місті Одеса належними відповідачами - [PERSON] та [PERSON] , залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Київську державну нотаріальну контору у місті Одеса. У підготовчому засіданні 09.09.2019 року було прийнято до розгляду уточнену позовну заяву [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом. Крім того, у підготовчому засіданні 09.09.2019 року, у зв`язку із заміною процесуального статусу [PERSON] з третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на відповідача, представником [PERSON] було виправлено позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на зустрічний позов, який було прийнято до спільного\~розгляду з\~первісним позовомта об`єднано вимоги за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом. 19.09.2019 року до канцелярії суду від представника [PERSON] надійшов відзив на зустрічну позовну заяву, в якому представник [PERSON] просив відмовити у задоволенні зустрічного позову [PERSON] у повному обсязі у зв`язку з його необґрунтованістю, безпідставністю та незаконністю. Так, в обґрунтування наданого відзиву представник [PERSON] посилається на те, що на день смерті [PERSON] її чоловік - [PERSON] був непрацездатним вдівцем, тому, відповідно до ст.1241 ЦК України, мав право на обов`язкову частку в спадковому майні, а саме на половину частки, яка б належала йому у разі спадкування за законом. Представник [PERSON] вказує, що оскільки спадкодавець склала заповіт на ім`я [PERSON] на все майно, а відповідно до ст. 1241 ЦК України чоловік померлої отримав свою частку у розмірі 1/2 спадкового майна, тобто 1/4 частину будинку, то [PERSON] має право за заповітом на 1/2 спадкового майна, тобто на 1/4 частину будинку. Враховуючи вимоги ст. 1241 ЦК України, нотаріус видала [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/4 частину житлового будинку. Представник [PERSON] зазначає, що [INFO] [PERSON] помер, [INFO] спадкоємці [PERSON] - [PERSON] та [PERSON] отримали свідоцтва про право на спадщину по 1/8 частини житлового будинку кожний. Крім того, представник [PERSON] вважає,\~що [PERSON] навмисно приховує той факт, що крім нього є інший спадкоємець [PERSON] . 09.10.2019 року до канцелярії суду надійшла уточнена зустрічна позовна заява [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса про визнання права власності. У підготовчому засіданні 09.10.2019 року судом було прийнято до розгляду уточнену зустрічну позовну заяву. Ухвалою Київського районного суду м. Одеси [PERSON] від 09.10.2019 року було витребувано з Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса належним чином завірену копію матеріалів спадкової справи № 579/2019, заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . 07.11..2019 року до канцелярії суду від Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса надійшли копії матеріалів спадкової справи № 579/2019, заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . 08.11.2019 року до канцелярії суду від представника [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву [PERSON] , в якому представник [PERSON] просив відмовити\~у задоволенні\~позову [PERSON] у повному обсязі. В обґрунтування\~наданого відзиву\~представник відповідача\~посилається на\~те,\~що [PERSON] \~не погоджується\~з визначенням\~розміру частки\~ј частини\~та вважає,\~що частка\~ [PERSON] повинна\~складати 1/8\~частину від\~спадкового майна,\~оскільки в\~силу ст.1241\~ЦК України\~померлий [PERSON] мав право на обов`язкову частку незалежно від заповіту, так як на момент смерті був непрацездатним, а інша частина спірного майна належала йому як одному з подружжя. Крім того, представник відповідача зазначив про те, що [PERSON] не заперечує проти визнання права власності на 1/8 частину спірного майна за позивачем [PERSON] , але вважає що це повинно відбутись у відповідності з ЦК України та не порушувати в майбутньому її права з оформленням її частини спадщини. 29.10.2019 року від представника [PERSON] надійшли заперечення на уточнену зустрічну позовну заяву, в яких представник [PERSON] просив відмовити у задоволенні зустрічного позову [PERSON] у повному обсязі. 20.11.2019\~року від\~представника [PERSON] \~надійшла відповідь\~на відзив,\~в якій\~представник [PERSON] \~просив суд\~відмовити у\~позовних вимогах\~ [PERSON] успадкування\~за заповітом,\~а саме\~1/4 частини від 1/2 частини житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , та задовольнити в повному обсязі позовні вимоги [PERSON] , а саме: визнати за ним право власності на 3/8 частини від 1/2 частини житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . У підготовчому засіданні 20.11.2019 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. У судовому засіданні 15.01.2020 року представник [PERSON] первісний позов підтримав у повному обсязі, просив суд його задовольнити, у задоволенні зустрічного позову просив відмовити у повному обсязі. У судовому засіданні 15.01.2020 року представник [PERSON] зустрічний позов підтримав у повному обсязі, просив суд його задовольнити, у задоволенні первісного позову просив відмовити у повному обсязі. У судовому засіданні 15.01.2020 року представник [PERSON] зустрічний позов та первісний позов просив задовольнити частково. Представник третьої особи - Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса про час та місце підготовчих та судового засідань повідомлений належним чином, у підготовчі та судове засідання не з`явився, однак 20.09.2019 року представник третьої особи надіслав на адресу суду лист, в якому просив слухати справу за відсутності представника Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса, розгляд справи залишив на розсуд суду. Дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, заслухавши пояснення представника Федюк Ніни Казимірівни, представника [PERSON] та представника [PERSON] , суд дійшов висновку про необхідність задоволення первісного позову та відмову у задоволенні зустрічного позову, виходячи з наступного. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено у судовому засіданні, [PERSON] з 14 липня 1966 року перебувала у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про одруження (т. 1 а.с. 40). 22 липня 1991 року Виконавчим комітетом Київської районної ради народних депутатів [PERSON] було видане свідоцтво про право приватної власності на житловий будинок, відповідно до якого, Ѕ частина будинку з належними до нього будівлями та спорудами, розташованого в [ADDRESS] дійсно належить [PERSON] на праві приватної власності (т. 1 а.с. 45). Зазначене свідоцтво про право приватної власності на житловий будинок було видане на підставі рішення Виконкому Київської районної ради народних депутатів за №363 від 05 липня 1991 року (т. 1 а.с. 49). Ѕ частина житлового будинку [ADDRESS] була зареєстрована за [PERSON] 27.07.1991 року в Одеському міжміському бюро технічної інвентаризації під №23081 стр. 180 кн. 224 (т. 1 а.с. 45). 22.01.2003 року [PERSON] було складено заповіт, з якого вбачається, що усе своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося та взагалі усе те, що на день її смерті буде їй належати та на що вона за законом матиме право, заповідає [PERSON] (т. 1 а.с. 37). Зазначений заповіт був посвідчений 22.01.2003 року державним нотаріусом Третьої Одеської державної нотаріальної контори Підгірняк О.А., зареєстровано в реєстрі за №4-135 (т. 1 а.с. 37 на звороті). [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданого 01 липня 2006 року Першим відділом реєстрації актів цивільного стану Приморського районного управління юстиції м. Одеси, актовий запис №6125 від 01.07.2006 року (т. 1 а.с. 35). Відповідно до\~ч.\~1\~ст.\~1241\~ЦК України\~малолітні,\~неповнолітні,\~повнолітні непрацездатні\~діти спадкодавця,\~непрацездатна вдова\~(вдівець)\~та непрацездатні\~батьки спадкують,\~незалежно від\~змісту заповіту,\~половину частки,\~яка належала\~б кожному\~з них\~у разі\~спадкування за\~законом (обов`язкова\~частка). Розмір обов`язкової частки у спадщині може бути зменшений судом з урахуванням відносин між цими спадкоємцями та спадкодавцем, а також інших обставин, які мають істотне значення. Зі змісту витребуваної судом спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , вбачається, що [INFO] чоловік померлої [PERSON] , відповідно до ч. 1 ст. 1241 ЦК України звернувся до Третьої Одеської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. 30 травня 2007 року державним нотаріусом Третьої Одеської державної нотаріальної контори Пучковою І.А., відповідно до ст. 1241 ЦК України, [PERSON] як непрацездатному вдівцю було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на Ѕ частину спадкового майна, яке залишилося після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , що складає ј частину житлового будинку з надвірними спорудами, що знаходиться в [ADDRESS] (т. 1 а.с. 54). Крім того, зі змісту витребуваної судом спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , вбачається, що 26 лютого 2007 року [PERSON] як спадкоємець за заповітом також звернулася до Третьої Одеської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини (т.1 а.с. 33). 26 лютого 2007 року [PERSON] надав до Третьої Одеської державної нотаріальної контори заяву, якою надав згоду на включення до кола спадкоємців до майна померлої [INFO] [PERSON] , гр. [PERSON] , так як вона пропустила строк подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, а також надав згоду на видачу їй свідоцтва про право на спадщину за заповітом (т. 1 а.с. 34). Разом з тим, листом від 26.02.2014 року за № 1005/02-14 державний нотаріус Третьої Одеської державної нотаріальної контори Білик О.Г. повідомив [PERSON] про неможливість видачі їй свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частку житлового будинку під [ADDRESS] , який належав [PERSON] , померлій [INFO] , у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно (оригінал свідоцтва про право власності на житло, або інший документ, який підтверджує право власності на вищевказаний житловий будинок). Роз`яснено право звернутися до суду за визнанням права власності на вищезазначений об`єкт нерухомого майна в порядку спадкування згідно чинного законодавства України (т. 1 а.с. 50). Однак, як зазначає [PERSON] оригінали правовстановлюючих документів на частину вказаного житлового будинку надати не вбачається можливим, оскільки вони зберігалися у [PERSON] , який помер [INFO] , а за життя їй цих документів не надав. Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин (ст. 1235 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановлено ст. 1270 цього кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У судовому засіданні встановлено, що єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , є [PERSON] , яка спадщину прийняла шляхом звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, з урахуванням наданої згоди спадкоємця за законом на поновлення їй строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини та згоди на видачу їй свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Як зазначено у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 р. № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК). Згідно ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належить права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Також ч.1,2 ст. 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до положень ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Задовольняючи позовні вимоги, суд приймає до уваги і те, що відсутність у спадкоємця оригіналів правовстановлюючих документів на частину житлового будинку під [ADDRESS] , призвела до неможливості [PERSON] оформити свої спадкові права щодо частини житлового будинку, а іншим шляхом окрім як шляхом звернення до суду її право захистити неможливо. З урахуванням викладеного, приймаючи до уваги, що [PERSON] як непрацездатному вдівцю було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на Ѕ частину спадкового майна, яке залишилося після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , що складає ј частину житлового будинку з надірваними спорудами, що знаходиться в [ADDRESS] , суд вважає за необхідне визнати за [PERSON] право власності на ј частину житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку з чим, позов [PERSON] є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню. Приймаючи до уваги, що [PERSON] не заявлені вимоги про відшкодування судових витрат, відповідно до ст. 141 ЦПК України у суду відсутні підстави для покладення витрат на відповідачів за первісним позовом. Щодо зустрічного позову [PERSON] до\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] за участю\~третьої особи,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог щодо\~предмета спору\~-\~Київської державної\~нотаріальної контори\~у місті\~Одесапро визнання права власності на 3/8 частини житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , суд зазначає наступне. Як вбачається\~з матеріалів\~справи та\~встановлено у\~судовому засіданні, [PERSON] є\~батьком [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копіями свідоцтв про народження (т. 1 а.с. 194 на звороті, а.с. 195). Як було зазначено вище, 30 травня 2007 року державним нотаріусом Третьої Одеської державної нотаріальної контори Пучковою І.А., відповідно до ст. 1241 ЦК України, [PERSON] як непрацездатному вдівцю було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на Ѕ частину спадкового майна, яке залишилося після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , що складає ј частину житлового будинку з надвірними спорудами, що знаходиться в [ADDRESS] (т. 1 а.с. 54). 10 серпня 2010 року [PERSON] було складено заповіт, з якого вбачається, що належу йому частку житлового будинку з надвірними спорудами, розташованого в\~ [ADDRESS] \~(четвертим),\~заповідає сину\~-\~ [PERSON] ,\~ [INFO] \~та дочці\~-\~ [PERSON] ,\~ [INFO] \~в рівних\~частках кожному(т. 1 а.с. 186). Зазначений заповіт був посвідчений 10.08.2010 року державним нотаріусом Третьої Одеської державної нотаріальної контори Агопян В.О., зареєстровано в реєстрі за №1-797 (т. 1 а.с. 186). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого 08 січня 2019 року Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, актовий запис №314 від 08.01.2019 року (т. 1 а.с. 183). Зі змісту витребуваної судом спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , вбачається, що [INFO] 202019 року діти померлого [PERSON] та [PERSON] як спадкоємці за заповітом звернулися до Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса з заявами про прийняття спадщини (т. 1 а.с. 181, 182). 10 липня 2019 року державним нотаріусом Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Савицькою О.Ю., [PERSON] як спадкоємцю зазначеного в заповіті майна [PERSON] , 1926 року народження, який помер [INFO] , було видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом на Ѕ частку у спадщині, що складає 1/8 частку житлового будинку з надвірними спорудами, розташованого за адресою: [ADDRESS] . [ADDRESS] (т. 1 а.с. 219). Крім того, 10 липня 2019 року державним нотаріусом Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Савицькою О.Ю., [PERSON] як спадкоємцю зазначеного в заповіті майна [PERSON] , 1926 року народження, який помер [INFO] , було видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом на Ѕ частку у спадщині, що складає 1/8 частку житлового будинку з надвірними спорудами, розташованого за адресою: [ADDRESS] . [ADDRESS] (т. 1 а.с. 220 на звороті). Разом з тим, [PERSON] вважає, що державним нотаріусом Третьої Одеської державної нотаріальної контори Пучковою І.А. при видачі 30 травня 2007 року його батьку - [PERSON] свідоцтва про право на спадщину за законом, після смерті дружини - [PERSON] , яка померла [INFO] , було невірно визначено частину спадкового майна, оскільки [PERSON] окрім розміру обов`язкової частки як непрацездатного вдівця, мав право Ѕ частину майна як спільного майна, набутого подружжям за час шлюбу. Тобто, на думку [PERSON] , його батько - [PERSON] повинен був успадкувати 3/8 частини житлового будинку (1/4 частина як майно набуте подружжям за час шлюбу + 1/8 частина обов`язкова частка як непрацездатного вдівця), а [PERSON] , відповідно, повинна була успадкувати 1/8 частину житлового будинку. Таким чином, [PERSON] просить суд визнати за ним право власності на 3/8 частини житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , у зв`язку з чим, звернувся до суду з зустрічною позовною заявою. Відповідно до ч.ч.3, 4 ст.\~12, ч.ч. 5,6 ст.\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За правилами ст. ст.\~1216,\~1218 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно\~ст.1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно\~ст.1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч. 3\~статті 368 ЦК України\~майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно\~ст. 1226 ЦК України\~частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Суб`єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі. Згідно\~ст. 1235 ЦК України\~заповідач не може позбавити права на спадкування осіб, які мають право на обов`язкову частку у спадщині. Чинність заповіту щодо осіб, які мають право на обов`язкову частку у спадщині, встановлюється на час відкриття спадщини. Згідно\~ст. 1241 ЦК України\~\~малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця,\~непрацездатна вдова\~(вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка). Розмір обов`язкової частки у спадщині може бути зменшений судом з урахуванням відносин між цими спадкоємцями та спадкодавцем, а також інших обставин, які мають істотне значення. Суд частково погоджується з доводами, викладеними у зустрічній позовній заяві відносно того, що Ѕ частина житлового будинку з надвірними спорудами, розташованого за адресою: [ADDRESS] . [ADDRESS] , перебувала у спільній сумісній власності [PERSON] та [PERSON] , частки співвласників визначені не були. Титульним власником у свідоцтві про право власності на житловий будинок було визначено [PERSON] . Відповідно до Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 03 березня 2004 року № 20/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 03 березня 2004 р. за № 283/8882, із змінами і доповненнями, в редакції, яка діяла на момент заведення спадкової справи після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , відповідно до Закону України "Про нотаріат", Цивільного та Сімейного кодексів України державними нотаріусами вчиняються такі нотаріальні дії, зокрема, видаються свідоцтва про право на спадщину; видаються свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя. Приватні нотаріуси вчиняють нотаріальні дії, передбачені пунктом 2 цієї Інструкції, за винятком: видачі свідоцтва про право на спадщину; видачі свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя. Розділ 24\~Інструкції про\~порядок вчинення\~нотаріальних дій\~нотаріусами України,\~затвердженої \~Наказом Міністерства\~юстиції України\~від 03\~березня 2004\~року №\~20/5,\~зареєстровано в\~Міністерстві юстиції\~України 03\~березня 2004\~р.\~за №\~283/8882,\~із змінами\~і доповненнями,\~в редакції,\~яка діяла\~на момент\~заведення спадкової\~справи після\~смерті [PERSON] ,\~яка померла\~ [INFO] , передбачає видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя. Так, відповідно до цього розділу, нотаріус на підставі спільної письмової заяви подружжя видає одному або кожному з них свідоцтво про право власності на частку в спільному майні, набутому ними за час шлюбу. Таке свідоцтво може бути видано кожному з подружжя як під час перебування в шлюбі, так і після розірвання шлюбу. Свідоцтво про право власності видається тільки на те майно, яке є спільною сумісною власністю подружжя, і є наявним на день видачі свідоцтва. У разі смерті одного з подружжя свідоцтво про право власності на частку в їх спільному майні видається нотаріусом на підставі\~письмової заяви\~другого з\~подружжя з наступним повідомленням спадкоємців померлого, які прийняли спадщину. Таке свідоцтво може бути видане на половину спільного майна. У повідомленні, що надсилається спадкоємцям померлого, які прийняли спадщину, зазначається склад спільного майна подружжя, на частку якого другий з подружжя, що є живим, просить видати свідоцтво про право власності, а також роз`яснюється право звернення до суду у випадку оспорювання спадкоємцями майнових вимог того з подружжя, що залишився живим. Повідомлення надсилається поштою, а спадкоємці, які прибули до нотаріальної контори, повідомляються нотаріусом усно, про що робиться відмітка на заяві того з подружжя, що залишився живим. Така відмітка підписується спадкоємцями. На підставі письмової заяви спадкоємців, які прийняли спадщину, за згодою другого з подружжя, що є живим, у свідоцтві про право власності може бути визначена і частка померлого у спільній власності. Статтею 71 Закону України «Про нотаріат» (в редакції станом на 2007 рік)\~встановлено, що у разі смерті одного з подружжя свідоцтво про право власності на частку в їх спільному майні видається державним нотаріусом на підставі письмової заяви другого з подружжя з наступним повідомленням спадкоємців померлого, які прийняли спадщину. Таке свідоцтво може бути видано на половину спільного майна. На підставі письмової заяви спадкоємців, які прийняли спадщину, за згодою другого з подружжя, що є живим, у свідоцтві про право власності може бути визначена і частка померлого у спільній власності. Свідоцтво про право власності на частку в спільному майні подружжя в разі смерті одного з них видається державним нотаріусом за місцем відкриття спадщини. Зі змісту ст. 357 ЦК України вбачається, що під терміном «визначення часток» законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні. Відповідно до роз`яснень, що містяться в інформаційному листі Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №24-753-0/4-13 від 16.05.2013 року, у разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутись з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності. Натомість, зі змісту витребуваної судом спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , вбачається, що [PERSON] з письмовою заявою про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні до нотаріуса не звертався, звернувся лише з заявою про прийняття спадщини за законом, у якій зазначив, що крім нього є спадкоємці за заповітом [PERSON] , і 30 травня 2007 року державним нотаріусом, відповідно до ст. 1241 ЦК України, [PERSON] , як непрацездатному вдівцю, правомірно було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на Ѕ частину спадкового майна, яке залишилося після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , що складає ј частину житлового будинку з надвірними спорудами. Крім того, в матеріалах спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , наявна заява [PERSON] від 26 лютого 2007 року, якою він надав згоду на включення до кола спадкоємців до майна померлої [INFO] [PERSON] , гр. [PERSON] , так як вона пропустила строк подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, а також надав згоду на видачу їй свідоцтва про право на спадщину за заповітом (т. 1 а.с. 34). Таким чином, судом встановлено, що протягом дванадцяти років після смерті своєї дружини [PERSON] до нотаріальної контори з заявою про визначення часток в спільному майні подружжя не звертався, до суду з відповідним позовом також звертався, та погодився з видачею йому свідоцтва про право на спадщину за законом як непрацездатному вдівцю на Ѕ частину спадкового майна, яке залишилося після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , що складає ј частину житлового будинку з надвірними спорудами, що знаходиться в [ADDRESS] . З урахуванням викладеного, а також того, що за життя своєї дружини та після її смерті [PERSON] до нотаріальної контори з заявою про визначення йому\~частки в\~спільному майні\~подружжя не\~звертався,\~до суду\~з відповідним\~позовом також\~звертався,суд\~зазначає,\~що державним\~нотаріусом було\~вірно визначено\~розмір частки\~ [PERSON] у\~спадковому майні,\~яке залишилось\~після смерті\~ [PERSON] ,\~яка померла\~ [INFO] ,\~та,\~відповідно,\~державним нотаріусом\~було вірно\~визначено розмір\~частки [PERSON] та [PERSON] у спадковому майні, яке залишилось після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Крім того, у наданій зустрічній позовні заяві [PERSON] при визначенні розміру його частки у спадщині після смерті батька - [PERSON] ,\~який помер\~ [INFO] ,\~на спірний\~житловий будинок, не враховано те, що йому вже було видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті батька на 1/8 частину спірного житлового будинку, а також не враховано те, що окрім нього, іншим спадкоємцем за заповітом до майна померлого [INFO] [PERSON] , є його донька - [PERSON] , яка також отримала свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті батька на 1/8 частину спірного житлового будинку. Враховуючи вищевикладене, даючи юридичну оцінку зібраним по справі доказам у їх сукупності, беручи до уваги докази, що містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку, що зустрічний позов [PERSON] задоволенню не підлягає. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, у зв`язку з відмовою у задоволенні зустрічного позові, судові витрати позивачу за зустрічним позовом не відшкодовуються.

Outcome: approved