Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-12 00:00:00

06.12.2019 року начальник Державної екологічної інспекції в Одеській області - Кардаш В., звернувся до суду з цим позовом та просить стягнути з відповідача на користь держави суму шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу у розмірі 24 000,00 грн. та на користь Державної екологічної інспекції в Одеській області судові витрати. В обґрунтування позову зазначає, що відповідач [PERSON] грубо порушив правила полювання, а саме. Здійснював полювання в мисливських угіддях Болградської РО УТМР - обхід №6 землі Болградської міської ради Одеської області - з мисливською гладкоствольною рушницею НАТSAN Escort № [NUMBER] , кал.12, у заборонений час та без наявності документів на право полювання та здобув 1 зайця русака (самка, в якій виявлено 4 ембріони). Постановою Болградського районного суду Одеської області від 25.09.2018 року відповідача визнано винним у вчиненні правопорушення за ст.85 ч.2 КУпАП та накладено адміністративне стягнення. Внаслідок вчиненого відповідачем правопорушення державі нанесено шкоду у розмірі 24 000,00 грн. Позивач звертався до відповідача з претензією від 01.02.2019 року про добровільне відшкодування завданих збитків, але він до цього часу не відшкодував завдану шкоду, в зв`язку з чим позивач в інтересах держави звернувся до суду із зазначеним позовом. Представник позивача в судове засідання не з`явився. Відповідач [PERSON] до суду не з`явився, про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином за місцем його реєстрації, причину неявки суду не повідомив, 29.01.2020 року надав до суду заяву в якій просить розглянути справу у його відсутності, позовні вимоги не визнає, не згодний з сумою позову, так як не працює, у нього є малолітня дитина, а таких грошей не має. Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Суд розглядає справу дотримуючись принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, оцінює докази у справі у їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням згідно ст. 89 ЦПК України, захищаючи порушені, невизнані або оспорюванні права, свободи чи інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб згідно ст. 1 ЦПК України. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 4 закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що природні ресурси України є власністю Українського народу, середовища». Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України, законами України. Згідно зі ст. 170 ЦК України встановлено, що держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом. Відповідно до пункту 1 частини 2 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого Указом Президента України від 13 жовтня 2011 № 454, Держекоінспекція України входить до системи органів державної виконавчої влади та утворюється для забезпечення реалізації державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Отже, позивач є уповноваженим державним органом, який виступає від імені держави з метою захисту інтересів Держави у сфері охорони навколишнього природного середовища. Статтею 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Відповідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Як вбачається з вимог ст. 69 зазначеного Закону, шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Правовідносини, які регулюють охорону, контроль раціонального використання мисливських тварин та охорону диких тварин, а також середовища їх перебування користувачем встановленні Законом України «Про мисливське господарство та полювання», відповідно до вимог якого: ст. 19 - полювання може здійснюватися у такі строки: на зайця-русака - з 1 листопада по січень включно; ст. 20 - з метою раціонального використання мисливських тварин, охорони диких тварин, а також середовища їх перебування забороняється: полювання у межах населених пунктів (п.2), у недозволені для полювання строки для відповідних видів тварин (п.3); ст. 35 ч.6 - продукція полювання (у тому числі мисливські трофеї), яка знаходиться у юридичних і фізичних осіб без документів, що засвідчують законність її набуття, або продукція, добута з порушенням правил полювання, вважається незаконно добутою. Як передбачено ст.ст. 42,43 цього Закону порушення законодавства у галузі мисливського господарства та полювання тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно із законами України. Відповідальність за порушення законодавства у галузі мисливського господарства та полювання несуть особи, винні у: придбанні, перевезенні, переробці та збуті незаконно добутої продукції полювання і продукції, переробленої в таксидермічних майстернях та цехах переробки без зазначення законності її набуття (ч.2 п.9). Відшкодування збитків, завданих унаслідок порушення законодавства у галузі мисливського господарства та полювання, здійснюється добровільно або за рішенням суду відповідно до законодавства за затвердженими в установленому порядку таксами, а за їх відсутності - за розрахунками користувачів мисливських угідь. Такси для обчислення розміру відшкодування збитків, завданих унаслідок порушення законодавства в галузі мисливського господарства та полювання затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері лісового та мисливського господарства, і центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, за погодженням із центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики. Кошти за відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення законодавства у галузі ведення мисливського господарства та полювання, зараховуються на рахунок користувача мисливських угідь, якому заподіяні збитки. Частина 1 статті 1166 ЦК України передбачає, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної особи або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Судом встановлено, що 11 серпня 2018 року об 11:00 годині [PERSON] грубо порушив правила полювання, а саме, здійснював полювання в мисливських угіддях Болградської РО УТМР, - обхід №6 землі Болградської міської ради Одеської області, - з мисливською гладкоствольною рушницею НАТSAN Escort № [NUMBER] , кал.12, у заборонений час (в не мисливський сезон) та без наявності документів на право полювання. В наслідок полювання здобуто 1 зайця русака (самка, в якій виявлено 4 ембріони). Постановою Болградського районного суду Одеської області від 25.09.2018 року [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.85 ч.2 КУпАП, яка передбачає відповідальність за повторне порушення правил полювання (полювання без належного на те дозволу, в заборонених місцях, у заборонений час, забороненими знаряддями або способами, на заборонених для добування тварин) чи таке, яке мало наслідком добування, знищення або поранення тварин, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1020 грн., без вилучення знаряддя вчинення правопорушення). Постанова набрала законної сили 25.09.2018 року (а.с. 17-18). Також про вищевказану шкоду, а саме: зайця русака и 4-х ембріонів зайчат, - свідчить акт від 15.08.2018 року, складений директором Болградської лабораторії ветеринарної медицини (а.с.16). Згідно такс для обчислення розміру відшкодування збитків, завданих унаслідок порушення законодавства в галузі мисливського господарства та полювання, затверджених Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України, Міністерства екології та природних ресурсів України19.06.2017року №301/222,збитки за незаконне добування або знищення: - зайця русака складають 8 000 грн. за одну особу; - кожне вилучене чи пошкоджене яйце, а також за кожний ембріон у незаконно добутого звіра - 50% від такси на відповідний вид тварини. Так шкода становить 1 заєць русак - 8 000 грн., 4 ембріони - 4 х 4 000 = 16 000 грн., а всього 24 000 грн. (а.с.9). Позивачем - Державною екологічною інспекцією в Одеській області - 01.02.2019 року [PERSON] , за адресою його реєстрації, було надіслано претензію №213(а.с.8), але відповідач її проігнорував та добровільно не сплатив заподіяну шкоду. За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ґрунтуються на законі, доведені, тому підлягають задоволенню в повному обсязі і з відповідача на користь позивача слід стягнути матеріалі збитки в розмірі 24 000 грн. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені судові витрати - 1 921.00 гривень судового збору.

Outcome: approved