Jurisdiction: civil
Date: 2014-10-01 00:00:00

04 червня 2014 року до суду надійшла вказана позовна заява. В позовній заяві з врахуванням заяви про уточнення позовних вимог від 18.06.2014 року позивач просить: визнати за позивачем право власності в порядку спадкування на квартиру [ADDRESS] площею 122,50 кв.м. Під час слухання справи судом було залучено до участі у справі, як третю особу - [PERSON]. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] року померла [PERSON], яка є двоюрідною сестрою позивача. В межах шестимісячного строку позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та була заведена спадкова справа. Інших родичів померла не мала, а тому позивач був закликаний як спадкоємець згідно статей 1263 та 1266 ЦК України. Крім того, із заявою про прийняття спадщини після померлої звернувся [PERSON], колишній її чоловік на підставі рішення суду яким встановлено факт проживання [PERSON] та [PERSON] однією сім'єю, як чоловіка та жінки, але ухвалою Апеляційного суду м.Києва це рішення було скасоване. А тому лише позивач на даний час закликається як спадкоємець. До складу спадкового майна входить квартира [ADDRESS] площею 122,50 кв.м. Нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з відсутністю оригіналу правовстановлюючого документу. А тому, так як іншим способом не можливо отримати спадщину, позивач звернувся до суду із зазначеним позовом. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, хоча належним чином був повідомлений про час та місце слухання справи, направив до суду пояснення в яких зазначає про необхідність дослідження матеріалів спадкової справи та встановлення ступеня спорідненості позивача із померлою, також представник Київської міської ради просив прийняти рішення згідно норм чинного законодавства та слухати справу у відсутність їх представника. Третя особа - Головне управління юстиції України у м.Києві направили до суду пояснення на позовну заяву в якій зазначили, що нотаріус не може оформити спадщину в нотаріальному порядку так як не надані оригінали правовстановлюючих документів, тому питання про визнання права власності може бути вирішене лише в судовому порядку. Також просили слухати справу у відсутність їх представника та розгляд справи залишили на розсуд суду. Третя особа - [PERSON] в судове засідання не з'явився, хоча належним чином був повідомлений про час та місце слухання справи, про поважні причини неявки в судове засідання суд не повідомив. Відповідно до ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов'язок доказування покладений на сторони. Вислухавши думку представника позивача, врахувавши пояснення представника відповідача та третьої особи - Головного управління юстиції в м.Києві, вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог за наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що ~ [INFO] року померла [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть. З довідки №168 від 28.02.2014 року, що видана КП «ЖЕК «Михайлівська» вбачається, що [PERSON] з 07.07.1978 року по день смерті [INFO] року була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS]. 30.10.2012 року [PERSON] звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої [INFO] року [PERSON] 29.07.2013 року до нотаріальної контори звернувся [PERSON] із заявою про прийняття спадщини після померлої [PERSON] на підставі рішення Шевченківського районного суду м.Києва справа №2610/30250/2012, провадження №2-о/761/86/2013 та рішення Шевченківського районного суду м.Києва від 10.07.2013 року (справа №761/10858/13-ц, провадження №2/761/5067/2013). Рішенням Шевченківського районного суду м.Києва від 29.03.2013 року (справа №2610/30250/2012, провадження №2-о/761/86/2013) встановлено факт проживання [PERSON] та [PERSON] однією сім'єю, як чоловіка та жінки без шлюбу з 20.11.2008 року по день смерті [PERSON] [INFO] року. Ухвалою Апеляційного суду м.Києва від 21.01.2014 року рішення Шевченківського районного суду м.Києва від 29.03.2013 року скасовано, заяву [PERSON] про встановлення факту, що має юридичне значення залишено без розгляду. Крім того, рішенням Шевченківського районного суду м.Києва від 10.07.2013 року визначено [PERSON] додатковий строк тривалістю два місяці з моменту набрання чинності рішенням суду для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON], яка померла [INFO] року. Листом №1176/02-14 від 12.02.2014 року Перша київська державна нотаріальна контора повідомила [PERSON] про те, що він не є спадкоємцем після померлої [INFO] року [PERSON] у зв'язку з тим, що до Першої київської державної нотаріальної контори надійшла заява про прийняття спадщини від спадкоємця, який є двоюрідним братом, тому він ([PERSON]) не закликається до спадкування. Як вбачається з листа Першої київської державної нотаріальної контори від 06.03.2014 року №1985/02-14, [PERSON] закликається як спадкоємець згідно ст.ст.1263 та 1266 ЦК України. Як вбачається з копії Свідоцтва про право власності на житло від 02.09.2014 року та Інформаційної довідки №11135 від 13.05.2013 року Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, квартира [ADDRESS] загальною площею 122,5 кв.м. належала на праві власності [PERSON]. Постановою від 06.03.2014 року державний нотаріус Першої київської державної нотаріальної контори Заведея Л.О. відмовив [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру [ADDRESS] після померлої [INFO] року [PERSON] у зв'язку з ненаданням правовстановлюючого документу на квартиру. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1263 ЦК України у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. Частина 4 статті 1266 ЦК України визначає, що двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Позивач відноситься до осіб, які мають право на спадкування за законом у третю чергу за правом представлення, як встановлено в судовому засіданні та державним нотаріусом. Також судом встановлено, що інші спадкоємці третьої черги після смерті [PERSON] відсутні. Постанова Пленуму Верховного Суду України N 7 від 30.05.2008 N7 "Про практику розгляду судами України справ про спадкування" в пункті 20 роз'яснює, що справи про спадкування за законом мають вирішуватись на основі правил глави 86 ЦК. Спадкування за законом здійснюється почергово. За відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття всіма спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують спадкоємці відповідної черги. Зокрема, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини. У п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно. Отже, виходячи з викладеного вище та приймаючи до уваги відсутність правовстановлюючого документа на квартиру [ADDRESS] площею 122,50 кв.м. після смерті [PERSON], суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача, та вважає за можливе визнати за позивачем право власності на квартиру [ADDRESS] площею 122,50 кв.м, в порядку спадкування після смерті двоюрідної сестри [PERSON], яка померла [INFO] року за правом представлення. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved