Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-20 00:00:00

У жовтні 2018 року представник позивача Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради звернувся до суду з позовною заявою, у якій просить визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між [PERSON] та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради. В обґрунтування позову зазначено, що відповідно до декларації про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованої Департаментом ДАБІ у Харківській області від 02.06.2017 № ХК 142171522352, [PERSON] є замовником реконструкції нежитлових приміщень першого поверху № 23-32 в літ. «А-5» офісного призначення за адресою: [ADDRESS] . На дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного об`єкту Відповідач не виконав покладеного на нього Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» обов`язку щодо укладення договору про пайову участь і не звернувся до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради із заявою з приводу укладення такого договору. Ухвалою судді Київського районного суду м.Харкова від 17.10.2018 по справі відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 05.12.2019 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу справ між суддями Київського районного суду м.Харкова, дана справа розподілена в провадження судді Губської Я.В. 07.04.2020. Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 08.07.2020 задоволено клопотання позивача про витребування у відповідача доказів, витребувано докази по справі, а саме: декларацію про початок виконання будівельних робіт, зареєстровану Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, на підставі якої відповідачем розпочаті будівельні роботи з будівництва об`єкта містобудування з реконструкції нежитлових приміщень першого поверху № 23-32 в літ. «А-5» офісного призначення по [ADDRESS] , яка датована квітнем 2017 року; декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, зареєстровану Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради 02.06.2017 року за № ХК 142171522352;зведений кошторисний розрахунок вартості будівельних робіт на підтвердження кошторисної вартості реконструкції нежитлових приміщень першого поверху № 23-32 в літ. «А-5» офісного призначення по [ADDRESS] разом з кваліфікаційним сертифікатом або ліцензією відповідального виконавця окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єкта архітектури у частині кошторисної документації. 17.12.2020 представник відповідача надав суду відзив на позов, у якому просить відмовити позивачу у визнанні укладеним договору про пайову участь. У відзиві відповідач зазначив, що позивачем не вірно застосовано до нього норми дії Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку пайової участі, в редакції рішення виконавчого комітету Харківської міської ради від 22.05.2013 № 319. Вказував, що [PERSON] не є власником даних приміщень, в яких проводилася реконструкція, не є суб`єктом, на якого поширюються норми ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки реконструкція проводилася без зміни зовнішніх геометричних розмірів фундаменту будівлі. 17.12.2020 Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради надав до суду відповідь на відзив. В судовому засіданні представник позивача підтвердив вимоги позову, та просив їх задовольнити в повному обсязі. В судове засідання відповідач не з`явився, повідомлений належним чином про дату, час та місце судового засідання, про причини неявки суд не повідомив. Третя особа, її представник до суду не прибув, клопотань щодо розгляду справи до суду не подав. про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Суд, вислухавши учасників судового розгляду, встановивши дійсні обставини справи, повно та всебічно дослідивши та оцінивши докази по справі, приходить до наступних висновків. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Вимогами ч.3 ст.12, ч.1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон) (Закон набрав чинності з 12 березня 2011 року, діяв на час введення об`єкту до експлуатації та подання позову до суду) замовник об`єкта будівництва, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об`єкта містобудування в експлуатацію. Згідно з ч. 1 ст. 40 цього Закону порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. На виконання цих вимог рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 № 804, був затверджений Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (далі - Порядок) (зі змінами рішення від 22.05.2013 № 319), який містив механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску. Відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова, затвердженого рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09 листопада 2011 року № 804 (із змінами від 22.05.2013 № 319) коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд та 4 % загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для житлових будинків. Залучення замовників здійснюється на підставі договорів про пайову участь, які укладаються з Департаментом економіки та комунального майна. Типовий договір затверджено цим Порядком. Для укладення такого договору замовник зобов`язаний звернутися з відповідною заявою до Департаменту економіки та комунального майна. Щодо посилання представника відповідача про відсутність обов`язку у відповідача обов`язку на укладення договору з позивачем суд зазначає наступне. За статтею 1 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності замовником будівництва визначається фізична або юридична особа, яка має намір забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок), і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву. Частиною першою статті 2 цього Закону вказано, що плануванням і забудовою територій є діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, розроблення містобудівної та проектної документації, будівництво об`єктів; реконструкцію існуючої забудови та територій; створення та розвиток інженерно-транспортної інфраструктури. Відповідно до частини другої статті 40 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту відповідно до частини третьої статті 40 цього ж Закону полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України наказом від 4 червня 2014 року № 163 затвердило ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво». За ДБН А.2.2-3:2014 новим будівництвом є будівництво будинків, будівель, споруд, їх комплексів, що здійснюється з метою створення об`єктів виробничого і невиробничого призначення, а також лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, в тому числі добудова зупинених об`єктів незавершеного будівництва. Відповідно до положень цих ДБН А.2.2-3:2014 реконструкцією є перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Згідно правової позиції Верховного Суду від 29.07.2020 у справі № 922/4248/17 за розглядом аналогійних правовідносин щодо залучення у судовому порядку замовника при реконструкції без зміни геометричних розмірі фундаменти до пайової участі зроблені висновки про те, що реконструкція охоплюється законодавчим визначенням забудови, а особа, що її здійснює, є замовником. Будівельні роботи з реконструкції є одним із видів будівництва. Тому наявні передбачені статтею 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" підстави виникнення у відповідача як замовника при реконструкції нерухомого майна обов`язку укласти договір про пайову участь та сплатити відповідні кошти. Стосовно посилання представника відповідача на те, що [PERSON] не є власником реконструйованих нежитлових приміщень суд зазначає, що відповідно відомостей Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 10.03.2017 за відповідачем зареєстроване право оренди нежитлових приміщень, щодо яких вчинялася реконструкція.(а.с.112-119) Відповідно до ч. 4 ст. 34 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, визначено, що реконструкцію, реставрацію або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів у плані, може бути проведено за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою. Виходячи зі змісту зазначеної норми, суб`єкт містобудування, який здійснює будівельні роботи з реконструкції без зміни зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів, може взагалі не бути власником, або користувачем земельної ділянки. Отже, на замовника, який має намір щодо реконструкції існуючої забудови та територій у відповідному населеному пункті, покладено зобов`язання взяти участь у створенні та розвитку інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури населеного пункту шляхом перерахування замовником до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури на підставі договору про пайову участь між замовником та органом місцевого самоврядування, укладення якого є обов`язковим. Визначений Законом України „Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядком пайової участі, обов`язок відповідачем не виконано та не укладено з Департаментом економіки та комунального майна ХМР відповідного договору про пайову участь. Листами від 03.10.2017 № 476/0/114-17 та від 06.03.2018 № 95/0/114-18 позивачем проінформовано відповідача про необхідність звернення до виконавчих органів Харківської міської ради для укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Проте відповідного звернення про укладення договору про пайову участь або його зміну від відповідача до позивача не надходило. Посилаючись на ці обставини, позивач вважає, що відповідач зобов`язаний укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Судом встановлено, що відповідно до декларації про готовність об`єкта до експлуатації, зареєстрованої Департаментом ДАБІ у Харківській області від 02.06.2017 № ХК 142171522352, [PERSON] є замовником закінченого будівництвом об`єкта - реконструкції нежитлових приміщень першого поверху № 23-32 в літ. «А-5» офісного призначення по [ADDRESS] ..(а.с.9) На виконання ухвали суду від 08.07.2020про витребування у відповідача документів, що стосуються реконструкції вказаних нежитлових приміщень, відповідачем на час розгляду справи документи до суду не надані, вимоги ухвали суду невиконані. Згідно зі статтею 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 року N 687-XIV під будівництвом слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт. За змістом статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17лютого 2011року N3038-VI (далі - Закон N 3038-VI) замовником є фізична або юридична особа, що має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала у встановленому законодавством порядку відповідну заяву. Відповідно до статті 2 зазначеного Закону під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови та територій. Відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17лютого 2011року N3038-VI відповідач є замовником реконструкції об`єкта будівництва, а отже, на [PERSON] , як на замовника поширюється дія Закону № 3038-VІ в редакції, яка діяла на дату введення об`єкта до експлуатації, тобто на період виникнення у обох сторін дій пов`язаних з укладення договору та взяття обов`язку пайової участі. А проведені відповідачем роботи з реконструкції нежитлових приміщень першого поверху № 23-32 в літ. «А-5» офісного призначення по [ADDRESS] , є такими будівельними роботами, за якими існує обов`язок з укладення відповідного договору. На дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного об`єкту відповідач не виконав покладеного на нього Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» обов`язку щодо укладення договору про пайову участь і не звернувся до Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради із заявою з приводу укладення такого договору. Відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон) (Закон набрав чинності з 12 березня 2011 року та діяв на час введення об`єкту до експлуатації) замовник об`єкта будівництва, у тому числі і реконструкції нежитлових приміщень, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об`єкта містобудування в експлуатацію. Згідно з ч. 1 ст. 40 цього Закону порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. На виконання цих вимог рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 № 804, був затверджений Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (далі - Порядок) (зі змінами рішення від 22.05.2013 № 319), який містив механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску. Відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова, затвердженого рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09 листопада 2011 року № 804 (із змінами від 22.05.2013 № 319) коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд та 4 % загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для житлових будинків. Залучення замовників здійснюється на підставі договорів про пайову участь, які укладаються з Департаментом економіки та комунального майна. Типовий договір затверджено цим Порядком. Для укладення такого договору замовник зобов`язаний звернутися з відповідною заявою до Департаменту економіки та комунального майна. Позивач звертався до відповідача з листом та з пропозицією укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Крім того, листом від 06.03.2018 №95/0/114-18 управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна відповідачу направлено для розгляду та підписання два оригінали договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, складений відповідно до типового договору, передбаченого Порядком пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, який містить всі істотні умови, визначені Законом.(а.с.10-15) Відповіді на зазначені листи, підписаного договору або протоколу розбіжностей до нього від відповідача, а ні до Департаменту економіки та комунального майна, а ні до Харківської міської ради не надходило. Посилаючись на ці обставини, позивач вважає, що відповідач зобов`язаний укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Згідно з умовами п.2.1.1., 2.1.2 спірного договору у редакції, запропонованій позивачем, розмір такої пайової участі відповідача складає 445713,18 грн., які він повинен перерахувати до бюджету м. Харкова єдиним платежем або частинами протягом десяти календарних днів з дня укладення даного договору. Як встановлено судом, на дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного об`єкта, відповідач не виконав покладеного на нього статтею 40 Закону N 3038-VI, яка діяла на момент введення об`єкта в експлуатацію, обов`язку щодо укладення договору про пайову участь і не звернувся до позивача з приводу укладення такого договору. Отже, з огляду на те, що декларація про готовність до експлуатації будівлі та споруди була зареєстрована 30.05.2017 року, а Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» з 1 січня 2013 року передбачав обов`язок замовника будівництва ініціювати укладення договору про пайову участь і укласти такий договір до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію, до спірних правовідносин мають застосовуватися приписи Закону № 3038, який діяв на час правовідносин з прийняття даного об`єкта до експлуатації. Аналіз положень частин 2, 3, 9 статті 40 Закону N 3038-VI дає підстави для висновку, що обов`язок ініціювати укладення договору про пайову участь покладено саме на замовника будівництва, оскільки цей обов`язок пов`язаний зі зверненням замовника до органу місцевого самоврядування. Визначений частиною 9 статті 40 Закону N3038-VI пунктом 2.8 Порядку строк (15 робочих днів, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію) встановлено для укладення договору про пайову участь після добровільного виконання стороною цього обов`язку і звернення замовника будівництва до органу місцевого самоврядування з метою укладення такого договору. Ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь до прийняття об`єкта нерухомого майна до експлуатації є порушенням зобов`язання, яке прямо передбачено чинним законодавством. Невиконання такого зобов`язання не звільняє замовника будівництва від обов`язку укласти договір про пайову участь, у тому числі й після прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. Разом з тим, частинами 5, 6 ст. 40 Закону N 3038-VI та п. 3.6. Порядку встановлено, що величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності. Оскільки відповідачем на виконання ухвали суду не надано декларації про готовність об`єкта до експлуатації, а також інших документів, на підставі яких може проводитись розрахунок загальної кошторисної вартості даного будівництва, для розрахунку величина пайової участі у розвитку інфраструктури, суд виходить з даних розрахунків, представлених до суду позивачем. Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України наказом від 04.06.2014 № 163 затвердило ДБН А.2.2-3:2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво (далі - ДБН А.2.2-3:2014). За ДБН А.2.2-3:2014 новим будівництвом є будівництво будинків, будівель, споруд, їх комплексів, що здійснюється з метою створення об`єктів виробничого і невиробничого призначення, а також лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, в тому числі добудова зупинених об`єктів незавершеного будівництва. Відповідно до положень ДБН А.2.2-3:2014 реконструкцією є перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Згідно з частиною першою статті 40 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі' у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Будівництвом є нове будівництво, реконструкція, реабілітація, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва. А замовником будівництва є особа, яка має намір здійснити будівництво або змінити об`єкт будівництва. З урахуванням граничного розміру пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, встановленого частиною 6 ст. 40 Закону N 3038-VI, яка діяла на момент введення об`єкта до експлуатації, розмір пайової участі складає для відповідача 445713,18 грн. Отже,\~на замовника,\~який має\~намір щодо\~реконструкції існуючої\~забудови та\~територій у\~відповідному населеному\~пункті,\~покладено зобов`язання\~взяти участь\~у створенні\~та розвитку\~інженерно-транспортної\~і соціальної\~інфраструктури населеного\~пункту шляхом\~перерахування замовником\~до відповідного\~місцевого бюджету\~коштів для\~створення і\~розвитку зазначеної\~інфраструктури на\~підставі договору\~про пайову\~участь укладення\~якого є\~обов`язковим.\~Такий висновок\~також узгоджується\~з висновками Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 26.06.2020 у справі № 922/3049/18. Таким чином, суд вважає, що позов підлягає задоволенню щодо визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між [PERSON] та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради у наступній редакції з викладання п.2.1.1 «замовник здійснює перерахування до бюджету м. Харкова коштів у розмірі 445713,18 грн., згідно з розрахунком величини пайової участі у розвитку інфраструктури міста Харкова». Відповідно до вимог ч. 1 ст. 141 ЦПК України з [PERSON] підлягає стягненню пропорційно розміру задоволених позовних вимог судовий збір у сумі 1762.00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved