Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-31 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. Позивач прокурор Вижницької окружної прокуратури Іванов В.В. звернувся в суд в інтересах держави в особі Конятинської сільської ради, Вижницького району, Чернівецької області до [PERSON] про стягнення шкоди завданої самовільною порубкою лісу, де третьою особою на стороні позивача, що не заявляє самостійних вимог є Державне підприємство «Спеціалізоване лісогосподарське агропромислове підприємство «Карпатський держспецлісгосп» Просить стягнути з [PERSON] на користь держави в особі Конятинської сільської ради, Вижницького району, Чернівецької області, шкоду в розмірі 114353,47 грн. що підлягає стягненню на рахунок для зарахування коштів, що розподіляються між державним та місцевими бюджетами - p.p. UA498999980333179331000024351, код отримувача 37836095, МФО 899998, код доходу 24062100 в УДКС України в Путильському районі та стягнути судові витрати. Свої позовні вимоги обґрунтував наступним. Працівниками державної лісової охорони Конятинського лісництва Дії СЛАП «Карпатський держспецлісгосп» у кварталі №29 виділи № 16 виявлено незаконну рубку 8 дерев породи ялина. Перевіркою державної лісової охорони було встановлено, що незаконну рубку даних дерев здійснив у лютому 2021 року мешканець с. Плай Вижницького району [PERSON] . Останній у своєму поясненні наданому працівникам державної лісової охорони пояснив, що дійсно спилив дані дерева для власних побутових потреб та у зв`язку із незадо^'гігчим матеріальним станом та використанням лісодеревини у власному господарстві. Працівниками державної лісової охорони Конятинського лісництва ДІІ «СЛАП «Карпатський держспецлісгосп» було складено протокол про лісопорушення від 19.02.2021 за №2, розрахунок шкоди до нього, що проведений у відповідності до положень постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року № 665 - «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяну лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами», відомість матеріально-грошової оцінки лісосіки, у яких зафіксовано розмір шкоди заподіяної лісовому господарству внаслідок вказаного вище лісо порушення, що становить 114353.47 грн. Згідно вироку Путильського районного суду від 27.09.2021 року [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України, а саме, незаконну порубку дерев, що спричинило тяжкі наслідки. Не відшкодування шкоди, завданої [PERSON] , навколишньому природному середовищу перешкоджає фінансуванню у повному обсязі місцевих та загальнодержавних природоохоронних програм, в тому числі, пов`язаних із відновленням лісових насаджень, збереженням флори та фауни, забезпеченням сталого екологічного розвитку на території Конятинської сільської ради, що є порушенням інтересів держави, яка у відповідності із ст.16 Конституції України гарантує забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України. Заяви (клопотання) учасників справи. Представник позивача в судове засідання не з`явився від нього до суду надійшло клопотання про розгляд справи в його відсутності, позовні вимоги підтримав, просить суд їх задовольнити, у разі відсутностві відповідача не заперечує щодо ухвалення заочного рішення. Представник третьої особи на стороні позивача в судове засідання не з`явився хоча судом належним чином повідомлявся про час і місце розгляду справи про причини неявки суд не повідомив. Відповідач в судове засідання не з`явився хоча судом належним чином повідомлявся про час і місце розгляду справи про причини неявки суд не повідомив. В наслідок чого суд вважає, що можливо розглянути справу в його відсутності, оскільки у справі наявні достатні матеріали про права та взаємовідносини сторін. Зі згоди позивача суд ухвалює заочне рішення, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України. Процесуальні дії у справі. Враховуючи те, що в судове засідання не з`явились всі особи, які беруть участь у справі, а тому фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, що відповідає положенням ч. 2 ст. 247ЦПК України. В силу ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів . На підставі ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. В силу ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, дійшов висновку, що позов заступника керівника Кіцманської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Конятинської сільської ради, Вижницького району, Чернівецької області підлягає задоволенню. Судом встановлено, що 19 лютого 2021 року працівниками державої лісової охорони Конятинського лісництва ДП СЛАП «Карпатський держспецлісгосп» Вижницького району, Чернівецької області у кварталі №29 виділи №16 виявлено вчинення лісопорушення - самовільну порубку 8 дерев породи ялина. За результатом перевірки 19 лютого 2021 року складено Протокол про лісопорушення №2. З пояснення, наданого [PERSON] до протоколу про лісопорушення № 2 від 19.02.2021 року, останній визнав факт порубки 8 дерев породи ялина на території Конятинського лісництва ДП СЛАП «Карпатський держспецлісгосп» Вижницького району, Чернівецької області. Згідно Розрахунку заподіяної шкоди самовільною рубкою 8 дерев діаметром 46 см., 51 см., 51см., 56 см., 57см., 49см., 45см., 58см., на території Конятинського лісництва ДП СЛАП «Карпатський держспецлісгосп» Вижницького району, Чернівецької області, у кварталі №29 виділи №16, згідно Постанови КМУ № 665 від 23.07.2008 року, розмір шкоди становить 114353,47 грн. Згідно Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних та фізичних осіб Державної реєстраційної служби України включена до Єдиного державного реєстру Державне підприємство "Спеціалізоване лісогосподарське агропромислове підпримство "Карпатський держлісгосп". Внаслідок вищевказаний умисних, корисливих дій [PERSON] , а саме вчинення ним незаконної порубки восьми сиро ростучого дерев породи «Ялина» діаметром пнів 46 см, 51 см, 51 см, 56 см, 57 см, 40 см, 45 см, 58 см. було заподіяно істотну шкоду державі в особі Конятинського лісництва ДП СЛАП «Карпатський ДСЛ» на загальну суму 114353.47 грн. Вироком Путильського районного суду Чернівецької області від 27.09.2021 року [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України, а саме, незаконну порубку дерев, що спричинило тяжкі наслідки та призначено покарання у виді позбавлення волі на строк 5 (п`ять) років з випробуванням, встановивши іспитовий строк тривалістю 1 (один) рік, що підтверджується копією вироку. Наведені з вироку обставини щодо вчинення злочину відповідачем [PERSON] і заподіяння ним шкоди Конятинського лісництва ДП СЛАП «Карпатський ДСЛ» не потребують повторного встановлення і доказування. Відповідно до ч.6 ст.82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Згідно вимог ч. 1 ст.13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Відповідно до ст.107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Згідно ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», одним з джерел формування Державного фонду та районних фондів охорони навколишнього природного середовища, які утворюються у складі відповідного районного бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди, є частина грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності згідно з чинним законодавством. Згідно вимог ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» зазначається, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Згідно ст.1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішенням, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами (ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Природні ресурси, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування (ст. 142 Конституції України). Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, зокрема на землю та природні ресурси (ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ч.1, 5, 6 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. В силу ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Таким чином, аналізуючи вищевикладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, виходячи з принципів розумності, виваженості та справедливості, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Вижницької окружної прокуратури, в інтересах держави в особі Берегометської селищної ради є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Статтею 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. У відповідності до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор мас право в порядку, передбаченому процесуальним законом звертатися до суду з позовом. Згідно із ч. 4 ст. 56 Цивільного процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах є Конятинська сільська рада, а підставою для здійснення представництва прокуратурою у вказаних правовідносинах є наявність порушень економічних інтересів держави внаслідок завданої шкоди навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев. Відповідно до ч. 5 ст. 56 ЦПК України, у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача. Враховуючи ч. 5 ст. 56 ЦПК України, Конятинська сільська рада набула статусу позивача по даній справі. Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача [PERSON] необхідно стягнути судовий збір в сумі 2270,00 грн. на користь Чернівецької обласної прокуратури (p.p. UA 378201720343110001000004946, МФО 820172, ЄРДПОУ 02910120, в УДКС в м.Київ). На підставі ст.ст. 22, 1166 ЦК України,

Outcome: approved