Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-08 00:00:00

У квітні 2020 року до Баранівського районного суду звернувся заступник керівника Новоград-Волинська місцева прокуратура Островський Іван Миколайович в інтересах держави в особі: Баранівської міської ради з позовом до [PERSON] , третя особа на стороні позивача, що не заявляє самостійних вимог: ДП "Баранівське лісомисливське господарство» про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконної прорубки дерев. Позов обґрунтовувався тим, що до Новоград-Волинської місцевої прокуратури надійшли матеріали ДП «Баранівського лісомисливського господарства» з приводу вчинення незаконної прорубки дерев мешканцем смт. Полянка [PERSON] на території Баранівського лісництва ДП «Баранівське лісомисливське господарство». Розмір шкоди, заподіяної самовільною прорубкою дерев, обрахований відповідно до постанови КМУ від 23.07.2008 №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» та становить 13 162 грн 94 коп. За вчинення незаконної прорубки дерев стосовно [PERSON] складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу. [PERSON] в добровільному порядку заподіяну шкоду не відшкодував. З огляду на викладене позивач вирішив звернутися до суду із вказаним позовом. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення стороні за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Клопотання про розгляд справи за участю сторін від учасників судового процесу не надходило, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. При цьому, відзив на позовну заяву із зазначенням заперечень та доказів, що підтверджують відзив відповідач не надав. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного пристрою не здійснювалося на підставі ч. 2ст. 247 ЦПК України. У відповідності до п. 3, п.4 ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо відповідач не подала відзив та позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Розглянувши надані документи і матеріали, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з огляду на наступне. Згідно п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" N 6 від 27.03.92 розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК ( 1540-06 ) шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Судом встановлено, що 07.02.2020 щодо [PERSON] складено протокол про накладення адміністративного стягнення від №20/71за ст. 65 КУпАП, постановою від 10.02.2020 на [PERSON] накладено штрав в розмірі 510 грн(а.с. 9). Згідно розрахунку розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконної прорубки дерев на території земель лісового фонду ДП «Баранівське ЛМГ» Баранівського лісництва вбачається, загальний розмір шкоди за незаконну рубку в кварталі 116 (виділ 8) становить 13 162 грн 94 коп (а.с. 12). Встановлено, що відповідач добровільно завдану ним шкоду не відшкодував. Згідно до ст. 131 - 1 Конституції України на прокуратуру покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Згідно ч. 1 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідно до ч. 1 ст. 69 вказаного Закону шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Окрім того, частиною 3 ст. 68 Закону передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Дана норма Закону знайшла своє відображення і у ст. 107 Лісового кодексу України. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 105 ЛК України відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів, що відповідає приписам ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища». Згідно ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними діями майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі. Таким чином, збитки, завдані внаслідок незаконної прорубки лісових ресурсів в розмірі 13 131, 18 грн. у відповідності зі ст.. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підлягають стягненню з відповідача. Крім того,

Outcome: approved