Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-03 00:00:00

12.07.2019 р. представник позивача АТ «Харківобленерго» звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] , в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача суму нарахувань за актом у розмірі 2765,54 грн. та судові витрати. В обґрунтування позовних вимог, представник позивача посилається на те, що за адресою [ADDRESS] проживає боржник [PERSON] , який користувався електричною енергією за особовим рахунком № [NUMBER] . 10.11.2018 р. при огляді електроустановки квартири, де мешкає відповідач, представниками АТ "Харківобленерго" було виявлено використання штучного нуля, що призвело до споживання електричної енергії, яка не враховувалася приладом обліку № 05434794. Виявлені порушення були зафіксовані в акті № 220784 від 10.11.2018 р., який складений у присутності відповідача та підписаний ним же. Від пропозиції внести свої зауваження відмовився. На підставі акту № 220784 від 10.11.2018 р. було проведено засідання комісії з розгляду актів порушення, за результатами якої складено протокол № 156 від 19.11.2018 р.. Сума нарахувань по акту складає 37013, 82 грн. На комісії відповідач був присутній, протокол підписав та вніс свої зауваження. За зверненням відповідача до АТ "Харківобленерго" від 27.11.2018 р. представниками АТ "Харківобленерго" 30.11.2018 р. у присутності відповідача проведено повторне засідання комісії та зроблено перерахунок суми по акту про порушення. Сума нарахування складає 13787, 23 грн. Також 03.12.2018 р. відповідачем було підписано угоду про порядок погашення боргу, однак на даний час ним сплачено 350 грн. від 03.12.2018 р. Несплата громадянами вартості використаної електроенергії шкодить інтересам компанії та не дає можливості безперебійно та якісно постачати електроенергію іншому населенню. Тому представник АК "Харківобленерго" звернулась до суду за захистом прав позивача та відстоюванням інтересів іншого населення. Згідно з правилами ч. 6 ст. 19 ЦПК України зазначений спір є малозначним, а тому відповідно до вимог ст. 274 ЦПК України справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Відповідно ч.1 ст.275 ЦПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 17.07.2019 р. вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі з повідомленням (викликом) сторін. 05.08.2019 р. відповідачем подано відзив на позовну заяву, у якому він вказує, що складений представниками АТ «Харківобленерго» Акт є недійним, оскільки у ньому наявні порушення за сторони обленерго. Акт складено під натиском того, що у разі відмови відповідача від підпису, йому відключать електроенергію. Акт проводився без свідків, що також є порушенням. На підставі Акту було проведено комісію від 19.11.2018 р., з рішенням якої [PERSON] був не згоден, про що він власноручно написав. Відповідач був вимушений під диктовку співробітників обленерго написати заяву з проханням надати розстрочку. Відповідач також вказує, що з ним було укладено договір за особовим рахунком № [NUMBER] від 11.01.2008 р., який діє протягом трьох років, у подальшому договору з АТ «Харківобленерго» він не укладав, тому вважає, що вся документація є недійсною. Крім того ,відповідач вказує, що Протокол за №156/1 був перероблений без його присутності від 30.11.2018 р. за №156/1, не враховано зауваження та пояснення представника споживача, з чим відповідач був не згоден. Також, у рішенні комісії від 30.11.2018 р. не було враховано зауважень та пояснень з боку відповідача і ним підписано не було, як вказує відповідач, підпис не його, а підробка. Договір про розстрочку виплати був укладений вимушено. Оплата за [NUMBER] проводилась своєчасно. 16.08.2019 р. представником позивача подано відповідь на відзив, представник просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі та вказує наступне. Доводи та міркування відповідача щодо відмови у позові про стягнення нарахувань за актом та визнання недійсним акту про порушення від 10.11.2018 № 220784, викладені у відзиві на позовну заяву, вважає необґрунтованими та такими, що суперечать чинному законодавству, не відповідають дійсності та матеріалам справи. За адресою [ADDRESS] споживачем електричної енергії, згідно договору про користування електричною енергією від 11.01.2008 № [NUMBER] є відповідач - [PERSON] , який був дійсний на момент складення Акту від 10.11.2018 року, так як п. 28 зазначеного договору вказано, що цей договір укладається на три роки, набирає чинності з дня його підписання та вважається продовженим на рік, якщо за місяць до закінчення терміну його дії жодна зі сторін не висловила наміру внести до нього зміни або доповнення. Від жодної зі сторін не надходило таких пропозицій. 10.11.2018р. представниками Центрального районного відділення AT "Харківобленерго" було виявлено порушення Правил за адресою відповідача, а саме: використання штучного нуля, що призвело до споживання не облікованої електричної енергії приладом обліку № 05434794. Акт було складено у відповідності до п. 8.2.5 Правил, присутність свідків не є обов`язковою. Відповідачеві було особисто вручено один примірник акту з повідомленням про дату засідання комісії з розгляду акту порушення від року №220784. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви свої відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надсилаються оператору системи окремим письмовим повідомленням. Відповідач [PERSON] не зазначив заперечень. Тобто наявність порушення відповідач не заперечував та підписав даний акт. Такими чином, акт про порушення № 220784 від 10.11.2018 р. було складено у відповідності до чинного законодавства. Стосовно Протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил № 156 від 19.11.2018 р. та Протоколу № 156/1 від 30.11.2018 р. зазначено, що у відповідності до п. 8.2.6 Правил на підставі акту № 220784 від 10.11.2018 р. було проведено засідання комісії з розгляду актів порушення, за результатами якої складено протокол № 156 від 19.11.2018 р. Сума нарахувань по акту складає 37013, 82 грн. На комісії відповідач був присутній. Протокол підписав та вніс свої зауваження. За зверненням відповідача до АТ "Харківобленерго" від 27.11.2018 р. представниками АТ "Харківобленерго" 30.11.2018 р. у присутності відповідача проведено повторне засідання комісії та зроблено перерахунок суми по акту про порушення. Сума нарахування складає 13787, 23 грн. Нарахування по акту про порушення були зроблені за даними та формулою , які зазначені у Методиці, є обґрунтованими та відповідають нормативно-правовим актам. Відповідач скористався правом на подачу заперечень, повторно вказує, що сі складеним Актом не згоден, а дав згоду тільки на зміну прибору обліку, при обстеженні в Акті вказується про наявність штучного нуля, з чим відповідач також не погоджується, оскільки прямих доказів у обленерго не було, повторно посилається на відсутність договору з позивачем, неправомірність протоколу засідання комісії. Представник позивача у судовому засіданні доводи позову підтримала з підстав, викладених у позові, зазначивши щодо правомірності дій працівників при виявленні порушень та складанні акту, контрольний огляд був 01.11.2015 р.., тому нарахування було вираховано з 10.11.2015 р.. Відповідач у судовому засіданні проти позову заперечував з підстав, викладених у відзиві, однак підтвердив, що при складанні акту був присутній, вніс свої зауваження, перерахунок по його заяві дійсно робили, були враховані його доводи, заяву про розстрочення платежів писав, угоду підписував 03.12.2018, сплатив 350 грн. добровільно. Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1 ст.4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 3 статті 129 Конституції України визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 вказаної статті, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими. Суд, вислухавши пояснення сторін, допитавши свідка [PERSON] , дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково, з наступних підстав. Судом встановлені наступні фактичні обставини. Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії проводяться згідно з «Правилами роздрібного ринку електричної енергії», які затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 № 312, Законом України "Про ринок електричної енергії". Відповідач [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] та є споживачем послуг, які надає АК «Харківобленерго». За вказаною адресою відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . Постачання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією укладеного 11.01.2008 № [NUMBER] з [PERSON] . Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Пунктом 28 зазначеного договору вказано, що цей договір укладається на три роки, набирає чинності з дня його підписання та вважається продовженим на рік, якщо за місяць до закінчення терміну його дії жодна зі сторін не висловила наміру внести до нього зміни або доповнення. Відомостей щодо звернення якоїсь за сторін з наміром внести до договору зміни або доповнення суду надано не було, тому суд вважає, що на момент виникнення спірних правовідносин договір був чинним.. Виходячи з положень ст.526, 626-631 ЦК України укладений договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом. Частиною 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електричною та тепловою енергією. Відповідно до Акту про порушення №220784 від 10.11.2018 р., складеного згідно п.8.2.5 Правил, за адресою реєстрації відповідача - [ADDRESS] , представниками АТ "Харківобленерго" було виявлено використання штучного нуля, що призвело до споживання електричної енергії, яка не враховувалася приладом обліку № 05434794, що є порушенням п. 14 ч. 2 ст. 77 Закону про ринок електричної енергії, п. 20 п. 5.5.5 Правил, а саме: не дотримання вимог нормативно-технічних документів та договору, обов`язку не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача (а.с.6-7). Акт про порушення від 10.11.2018 р. складений та підписаний трьома представника АК «Харківобленерго», при складанні вказаного акту був присутній відповідач [PERSON] та також його підписав, у графі «Зауваження до складеного акта» не зазначено нічого (а.с.7 на звор). Відповідно до п. 48 «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених постановою КМУ від 26 липня 1999 р. N1357, чинної на час виникнення правовідносин (далі - Правил), споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку. Згідно з п. 53 «Правил» у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт від 10.11.2018 р. було складено у відповідності до п. 8.2.5 Правил, а саме: акт складено на місці під час технічної перевірки порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії у присутності споживача: в ньому зазначено зміст виявленого порушення, а також вихідні дані для визначення обсягу не облікованої електричної енергії (в тому числі схема електропостачання споживача). Відповідно до абз. 3 п. 8.2.5 Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Відповідно до абз. 6 п. 8.2.5 споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви свої відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надсилаються оператору системи окремим письмовим повідомленням. Таким чином, суд вважає Акт від 10.11.2018 р. таким, що складений у відповідності до вимог Правил користування електричною енергією для населення, оскільки містить всі необхідні відомості, зазначені в п. 8.2.5, у тому числі електропостачання споживача, в акті заповнені всі графи без пропуску, примірник Акта вручено споживачу особисто, будь-яких зауважень ним внесено не було. Щодо посилань відповідача на недійсність Акту у зв`язку з відсутністю свідків при його складанні, суд зазначає, що п. 8.2.5 Правил передбачено, що акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово- експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб. Тобто свідки необхідні лише у випадку відмови споживача від підпису. В даному випадку акт було підписано представниками АТ "Харківобленерго" та самим споживачем. Відповідно до п. 7.6 у разі приєднання струмоприймачів поза розрахунковими засобами комерційного обліку (що відповідає виявленому порушенню) оператор системи має право без попередження повністю припинити споживачу електроживлення після оформлення у встановленому цими Правилами порядку акта про порушення. Тому посилання відповідача, як доказ недійсності Акту на те, що він підписав Акт під натиском, що йому відключать електричну енергію, судом не приймається. Крім того, суд приймає до уваги показання в судовому засіданні монтера Центрального Р.в. АТ «Харківобленерго» [PERSON] , який допитаний якості свідка зазначив про обставини виявлення ним правопорушення у відповідача, обставини правомірності складання акту про порушення після пред`явлення власнику будинку виявленого порушення, а саме-виявлення не облікованого електоропостачання поза приладом обліку. Згідно абзаців 3, 4 пункту 53 «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених постановою КМУ від 26 липня 1999 р. №1357, чинної на час виникнення правовідносин встановлено, що акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. 19.11.2018 р. на підставі акту № 220784 від 10.11.2018 р. було проведено засідання комісії з розгляду актів порушення, за результатами якої складено протокол № 156 від 19.11.2018 р. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562 (далі - Методика). Відповідно до Протоколу №156 засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕн від 19.11.2018 р. кількість не облікованої електроенергії складає 26041 кВт*год., що становить 37 013 грн. 82 коп. Відповідач був присутній на засіданні комісії, вніс зауваження до протоколу та підписав його. 30.11.2018 р. було проведено повторне засідання комісії та відповідно до Протоколу №156/1 засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕн від 30.11.2018 р. кількість не облікованої електроенергії складає 10434 кВт*год., що становить 13787 грн. 23 коп. Згідно п. 8.2.4 Правил у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. Відповідно до п. 22 Розділу XVII (Прикінцеві та Перехідні положення) Закону нормативно-правові акти, прийняті на виконання Закону України "Про електроенергетику", діють до набрання чинності нормативно-правовими актами, затвердженими на виконання цього Закону. В даному випадку порушення, виявлене за адресою відповідача, відповідає п. 7 п. 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією затвердженою Постановою національної комісії регулювання електроенергетики України із змінами і доповненнями від 14.10.2010 року № 1338, яка є чинною на даний час, а саме використання "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. "Штучний нуль" - додатково змонтований контур заземлення (у тому числі металеві труби водопроводу або опалення), що з`єднаний з "нульовим" проводом внутрішньобудинкової електромережі, який за умови неправильного підключення лічильника дає змогу безобліково споживати електричну енергію. Відповідно до п. 3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів - у разі використання споживачем "штучного нуля", що, призвело до споживання необлікованої електричної енергії, - із дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки в експлуатацію (у разі коли технічна перевірка даної електроустановки не проводилась) до дня усунення порушення, але не більше сумарної кількості днів за три роки, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення, в даному випадку за три роки (з 16.02.2016 по 16.02.2019), оскільки технічна перевірка не проводилась. Щодо розрахунків, які були зроблені Комісією, то відповідно до п. 3.5 у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у п. 7 п. 3. Методики добовий обсяг споживання електричної енергії W доб. с.п. (кВт год.) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою 2.7 Методики: W доб. с.п. = Р с.п.* t вик.с.п., при цьому Р с.п. - потужність самовільного підключення, кВт розраховується виходячи: з сили струму, визначеної виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів, що використані в схемі самовільного підключення, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок. Поперечна площа перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення, визначається на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології. Отже, допустимий тривалий струм дроту, яким виконано самовільне підключення (дріт алюмінієвим з перерізом 2,5) складає 24 А згідно з Правилами улаштування електроустановок. На підставі вищевикладеного, Р с.п. - потужність самовільного підключення (кВт), що визначається за формулою: Р с.п. -1 * Uном.фаз. * cos (фі) І - сила струму (в даному випадку складає 6 А); U ном.фаз. - номінальна фазна напруга, кВ (складає 0, 22 кВ); соs(фі) - косинус кута між фазною напругою U та струмом фаз навантаження, який протікає тією самою фазою, визначений на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології. У разі відсутності у представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) відповідних засобів вимірювальної техніки соs(фі) приймається рівним 0,9; tвик.c.n. - час використання самовільного підключення протягом доби (приймається - 8 год/добу). Отже, Р с.п. = І * Uном.фаз.*соs(фі) = 6*0,22*0,9 = 1,19 W доб.с.п = Р с.п. * tвик.c.n. = 1, 19 * 8 = 9, 52 Отже, обсяг не облікованої електроенергії за 1096 днів з урахуванням W доб.с.п = 9, 52 складає 10434 кВт/год (9, 52 кВт * 1096 днів), що становить 13787, 23 грн. (з урахуванням тарифів для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії). Нарахування по акту про порушення були проведені за даними та формулою згідно Методики, відповідачем спростовані не були, тому не довіряти їм у суду немає підстав. Між відповідачем та АК «Харківобленерго» 03.12.2018 р. було укладено Угоду про порядок погашення боргу, відповідно до якої споживач взяв на себе зобов`язання сплатити заборгованість у повному обсязі у строк до 03.10.2021 р. Дану Угоду було укладено вже після перерахунку 30.11.2018 р., тобто відповідач фактично не заперечував, що даний перерахунок мав місце, а його посилання у відзиві та запереченнях на те, що Угоду він укладав під натиском працівників АТ «Харківобленерго» не доведено жодним доказом. Відповідальність за виявлене за місцем реєстрації та проживання відповідача порушення передбачена п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону та п. 5.5.5, Правил у вигляді обчислення та подальшого відшкодування збитків порушником. Не виконуючи належним чином зобов`язання за укладеним договором та Угодою про погашення суми нарахувань відповідач порушив зазначені вище норми законодавства та умови договору про користування електричної енергією. Згідно ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Відповідно до ч. 1 п. 1 ч. 2 ст. 76 , ч. 1, 2 ст. 77, ч. 1 ст. 95 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема письмовими, речовими і електронними доказами. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Обставини справи, які за законом можуть бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Частиною 1,3 ст. 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу, який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу. [PERSON] , заперечуючи проти позову, не надав суду жодного належного та допустимого доказу в обґрунтування своїх заперечень, клопотань про витребування таких доказів до суду не надходило. Посилання відповідача на недійсність складених представниками Актів та Протоколів суд розцінює як спосіб захисту. Відповідно до ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обгрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Суд постановляє рішення в межах заявлених ними вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідача суми нарахувань за актом від 10.11.2018 р. №220784 у сумі 13437,23 грн. є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі. Крім того, згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Встановлено, що позивач АК «Харківобленерго» сплатило судовий збір в розмірі 1921 грн., що підтверджується платіжним дорученням №2302/624 від 10.05.2019 р. (а.с.2). Пред`явлений позов задоволений на 100%. Таким чином, враховуючи, що позовні вимоги задовольняються судом в повному обсязі, з відповідача [PERSON] на користь позивача належить стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі 1921 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved