Jurisdiction: civil
Date: 2014-09-15 00:00:00

07 серпня 2014 року [PERSON] звернулася до суду зі вказаною вище позовною заявою і просила встановити факт, що нещасний випадок, який стався з нею 24.04.2014р. пов"язаний з виробництвом та зобов"язати відповідача по факту нещасного випадку на виробництві створити комісію по спеціальному розслідуванню нещасного випадку і скласти акт за формою Н-5 і Н-1. Обгрунтовуючи вимоги тим, що працює електромонтером з ремонту, обслуговування апаратури і простроїв в Публічному акціонерному товаристві "Конотопський арматурний завод" (далі -ПАТ"Конотопський арматурний завод"). 24 квітня 2014року о 11 год. 10 хвн. при перевірці телефонної лінії зв"язку цеху №1 в приміщенні телефонної станції її вразило електричним струмом в ліву руку. Однак незваючи на її неодноразові звернення до посадових осіб акціонерного товариства, медичних працівників нещасний випадок не розслідувався, акт за формою Н-5 іН-1 не складався. Лише після звернення на урядову горячу лінію було проведено розслідування, але комісія з розслідування нещасного випадку видала лише довідку, що суперечить чиннному законодавству. У судовому засідання позивачка вимоги підтримала. Представники відповідача Розуменко І.Ю., Самаренко О.В., кожен окремо, проти задоволення позову заперечували посилаючись на те, що нещасного випадку на виробництві не було. При обстеженні місця пригоди комісією встановлено, що в приміщенні АТС відсутній запах горілої ізоляції проводів. На вугільній защиті і прилеглих контактах, клемах, дротах відсутні сліди обгорання. Запобіжники знаходяться в справному стані. Стороння напруга на лінії відсутня. Відсутній сам факт втрати працездатності позивачкою. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: віділення виконавчої дирекції фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Конотопі Сумської області, начальник цього віділення Дубяга Г.В., вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають. Стверджуючи, що факт нещасного випадку на виробництві розслідується в порядку передбаченому «Порядком розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», який затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 1232 від 30 листопада 2011р.(далі-Порядок) при умові,що внаслідок нещасного випадку зафіксовано шкоду здоров'ю, яка призвела до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу роботу не менше як на один робочий день та підтверджується відповідними актами. Однак позивачка працездатності не втрачала. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Державна служба гірничого нагляду та промислової безпеки України про встановлення факту нещасного випадку на виробництві надала клопотання про розгляд справи у відсутність їх представника. Проти задоволення вимог заперечує, посилаючись на те, що Порядком встановлено різні підстави для проведення розслідування нещасних випадків та спеціального розслідування нещасних випадків на виробництві, і які здійснюються за окремими процедурами. Так, пункти 8, 9, 10, 11 розділу «Розслідування та облік нещасних випадків» встановлюють вимоги до дій потерпілого працівника, лікувально-профілактичного закладу, роботодавця при повідомленні про нещасний випадок та визначає склад комісії під час розслідування нещасного випадку. В свою чергу, пункт 36 розділу «Спеціальне розслідування нещасних випадків» визначає які нещасні випадки підпадають під спеціальні розслідування: нещасні випадки із смертельними наслідками; групові нещасні випадки, які сталися одночасно з двома і більше працівниками, незалежно від ступеня тяжкості отриманих ними травм; випадки смерті працівників на підприємстві; випадки зникнення працівників під час виконання трудових посадових) обов'язків; нещасні випадки, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого. Спеціальне розслідування нещасних випадків, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого, проводиться за рішенням Держгірпромнагляду або його територіальних органів залежно від характеру і ступеня тяжкості травми. Нещасний випадок, що стався з [PERSON] не підпадає під процедуру проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався на підприємстві, а тому, в даному випадку, згідно із вимог Порядку, немає підстав створювати спеціальну комісію по розслідуванню нещасного випадку.(а.с.108-110) Суд, заслухавши пояснення сторін, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи ввважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають, виходячи з наступних підстав. Наказом №435-к директора Конотопського арматурного заводу від 01.12.1981р. позивачка прийнята на роботу в якості електромонтера телефонногу зв"язку, а з 01.11.2011р. на підставі наказу № 48 генерального директора ПАТ "Конотопський арматурний завод" від 01.11.2011р. працює електромонтером з ремонту і обслуговування електроустаткування 5 розряду дільниці № 28 (а.с.45,48) Відповідно до ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (ст. 4 ЦПК України). Відповідно до ст.256 ЦПК України та роз'яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених у п.1 постанови від 31 березня 1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Звертаючись до суду з позовом про визнання нещасного випадку таким, що пов'язаний з виробництвом, позивачка посилалася на те, що враження електричним струмом в ліву руку пов'язане з виробництвом, але акта за формою Н-5 і Н-1 не складений. Порядок розслідування та складання актів форми Н-1,Н-5 передбачений Порядком Пунктом 23 даного порядку передбачено, що заява про встановлення факту настання нещасного випадку розглядається в судовому порядку лише у разі ліквідації підприємства . Відповідно до пункту 34 зазначеного вище Порядку посадова особа органу Держгірпромнагляду в разі відмови роботодавця скласти або затвердити акт за формою Н-5 або Н-1 чи незгоди потерпілого або уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, із змістом зазначеного акта, надходження скарги або незгоди з висновками про обставини і причини настання нещасного випадку чи приховування факту настання нещасного випадку має право видавати обов'язкові для виконання роботодавцем або робочим органом виконавчої дирекції Фонду приписи за формою Н-9 згідно із додатком 10 щодо необхідності проведення розслідування (повторного розслідування) нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-5 або Н-1, визнання чи невизнання нещасного випадку таким, що пов'язаний з виробництвом, складання акта за формою Н-5 або Н-1. Рішення посадової особи органу Держгірпромнагляду може бути оскаржено у судовому порядку. (ч. ч. 3, 4 ст. 22 Закону України «Про охорону праці», п.п. 37, 38 Порядку). Як вбачається зі справи, підприємство відповідачки існує, не ліквідоване і можливість документального оформлення факту нещасного випадку не втрачена. З огляду на положення ст. 22 Закону України «Про охорону праці» та положення Порядку вимоги про встановлення факту нещасного випадку пов'язаного з виробництвом та зобов'язання складання акту по формі Н-5 і Н-1 не підлягають розгляду в суді, за винятком випадків ліквідації підприємства - роботодавця. (ч. 2 п. 26 Порядку). Таким чином, суд не може перебрати на себе повноваження комісії з розслідування нещасного випадку і позов в частині вимог встановлення факту, що нещасний випадок, який стався 24.04.2014р. з [PERSON] пов"язаний з виробництвом не може бути задоволений судом, оскільки чинним законодавством встановлено інший порядок його вирішення. Не підлягають задоволенню і вимоги про зобов"язання відповідача по факту нещасного випадку на виробництві, що стався з нею під час виконання трудових обов"язків створити комісію по спеціальному розслідуванню нещасного випадку і скласти акт за формою Н-5 і Н-1. Конституція України гарантує громадянам України право на належні, безпечні і здорові умови праці. Порядок організації охорони праці в Україні визначає Закон України «Про охорону праці». Статтями 13,14 Закону України «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності» визначено поняття страхового випадку та нещасного випадку. Страховим випадком є нещасний випадок на виробництві або професійне захворювання, що спричинили застрахованому професійно зумовлену фізичну чи психічну травму за обставин, зазначених у статті 14 цього Закону, з настанням яких виникає право застрахованої особи на отримання матеріального забезпечення та/або соціальних послуг. Нещасний випадок - це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, в наслідок яких заподіяно шкоду здоров'ю або настала смерть. На підставі ст. 22 Закону України «Про охорону праці» роботодавець повинен організовувати розслідування нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об'єднаннями профспілок. Згідно статуту ПАТ "Конотопський арматурний завод" є юридичною особою.(а.с.50-52) За змістом п.13 Порядку обстеження місця нещасного випадку, одержання пояснень потерпілого, свідків та причетних до нещасного випадку осіб, з'ясування обставин і причин нещасного випадку, визначення, чи пов'язаний цей випадок з виробництвом, установлення осіб, які допустили порушення законодавства про охорону праці та складання акта розслідування нещасного випадку віднесено до компетенції утвореної роботодавцем комісії з розслідування нещасного випадку. Відповідно до ч.2 п.26 Порядку у разі реорганізації підприємства, на якому стався такий випадок, розслідування проводиться його правонаступником, а уразі ліквідації підприємства встановлення факту нещасного випадку розглядається у судовому порядку. Якщо факт настання нещасного випадку встановлено рішенням суду, розслідування організовує територіальний орган Держгірпромнагляду за місцем настання нещасного випадку та утворює комісію. Отже, законом визначено порядок установлення факту нещасного випадку на виробництві, так само як і встановлення осіб, які допустили порушення законодавства про охорону праці. Наказом № 58 генерального директора ПАТ "Конотопський арматурний завод" від 01.07.2014р.на виконання приписа № 05-07/28 від 25.06.2014р. Головного державного інспектора з охорони праці призначена комісію з розслідування нещасного випадку, який стався 24.04.2014р з позивачкою. (а.с.65,66) Тобто, в даному випадку, в частині розслідування нещасного випадку на виробництві, згідно вимог Порядку роботодавцю було видано припис за формою Н-9 щодо проведення розслідування даного нещасного випадку, згідно вимог Порядку. В ході перевірки обставин справи, вивчення пояснень осіб, причетних до вказаного нещасного випадку, беручи до уваги відсутність прямих свідків одержання травми під час виконання робіт та надання суперечливої інформації самою [PERSON], втратою працездатності з загального захворювання, а не з виробничою травмою, що підтверджується листками непрацездатності і довідками з медичних закладів, комісія прийшла до висновку, що даний випадок не підлягає розслідуванню згідно "Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві", затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232.(а.с 3-4) Суд згоден з висновком комісії з розслідування нещасного випадку, оскільки він відповідає зібраним по справі доказам, зокрема поясненням свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], які наполягали на тому, що не є очевидцами нещасного випадку, слідів ураження електричним струмом на тілі і одязі позивачки не бачили, актами про перевірку ізоляції і наявності постороньої напруги на контактах телефонної лінії в приміщенні АТС та наявності пошкоджень і пробою ізоляції проводів до розетки, згідно яких в приміщенні АТС при знятих запобіжниках напруга на лінію не подається і на даному відрізку лінії не має пробою ізоляції між силовою проводкою 220в. і проводами зв"язку телефонної лінії.( а. с.54-55). Згідно протоколу огляду місця, де стався нещасний випадок встановлено, що в приміщенні АТС відсутній запах горілої ізоляції проводів. На вугільній защиті і парилеглих проводах, клемах, дротах відсутні сліди обгорання. Запобіжники знаходяться в справному стані. Сторонння напруга на лінії відсутня. (а.с.68) Як вбачаєтся з листків непрацездатності, консультативного висновку спеціаліста, повідомлення головного лікаря Конотопської ЦРЛ теперішній стан здоров"я [PERSON] викликаний загальним захворюваннями. (а.с. 6,8, 57,59-61, 115-116 к ) За таких підстав, суд вважає, що вимоги [PERSON] задоволенню і не підлягають.

Outcome: dismissed