Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-25 00:00:00

у жовтні 2018 року [PERSON] звернулася у суд з позовом про відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. В обгрунтування своїх вимог позивач зазначає, що в ніч з 28.04.2018 р. на 29.04.2018 р. відбулося залиття квартири [ADDRESS] , що належить позивачу на підставі договору купівлі-продажу квартири, посвідченого 25 грудня 2013 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Прокудіною В.В. Позивач вказує, що залиття відбулося з вищерозташованої квартири [ADDRESS] , яка належить відповідачу [PERSON] на підставі договору дарування квартири, посвідченого 18.06.2012 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевченко Д.Г. Пічугіна О.В. 29.04.2018 р.викликала аварійну бригаду ЖЕД 105 на місце пригоди та патрульну поліцію для фіксування даної пригоди. Додатково позивачем в присутності свідків було складено Акт про затоплення належної їй квартири. Внаслідок залиття належна позивачу квартира потребує термінового поточного ремонту, оскільки проживати в ній стало неможливим, зважаючи на сирість та те, що пошкоджена електропроводка б"є струмом, дорогі меблі в квартирі починають псуватися. Дихати в квартирі свіжим повітрям неможливо, псуються особисті речі позивача, відламується шпаклівка, стіни почали змінюватися та лущитися, підлога деформувалася та використані ремонтні матеріали псуються, зникає електричний струм, існує ймовірність виникнення пожежі. Згідно звіту про оцінку майна, складеного 31 липня 2018 року ПП "Аверті", сума збитку, нанесеного позивачу в результаті пошкодження водою належного їй майна - квартири [ADDRESS] , а також рухомого майна, що знаходилося у вказаній квартирі на момент залиття та зазнало пошкоджень, складає 166 592 грн. Вартість проведення оцінки складає 3000 грн., які були сплачені позивачем. Крім того, внаслідок залиття квартири позивачу було завдано моральної шкоди, оскільки [PERSON] зазнала переживань та страждань з приводу пошкодження належного їй майна. Хвилювання та думки про відновлення квартири тримали позивача у постійній нервовій та психологічній напрузі, що вплинуло на відносини в сім"ї та на роботі. За таких підстав, позивач просить стягнути з відповідача на її користь 166 592 грн. на відшкодування матеріальної шкоди, 3000 грн. витрат, пов"язаних з оплатою послуг з незалежної оцінки, та 100 000 грн. на відшкодування моральної шкоди. Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 16 жовтня 2018 року відкрито загальне позовне провадження у даній справі. (а.с. 105) Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 29 січня 2019 року закрито підготовче провадження та дана справа призначена до судового розгляду. (а.с. 121) 16 квітня 2019 року відповідач [PERSON] надіслав до суду відзив на позовну заяву. (а.с. 132) Просить відмовити в задоволенні позову. Зазначає, що вимоги позивача про стягнення вартості шовкового килиму не підлягають задоволенню, оскільки позивачем не надано будь-яких документів, що підтверджують право власності на такий килим, а вимога про відшкодування моральної шкоди базується виключно на припущеннях. 20 травня 2019 року відповідач надіслав до суду уточнення до відзиву. (а.с. 142) Вказує, що наданий позивачем акт про залиття не містить відомостей про особу, яка заподіяла шкоду, а також підпису відповідача або відмітки про відмову підпису акту останньою. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2019 року у даній справі призначена судово-будівельна експертиза та провадження зупинено до отримання висновку експертів. (а.с. 180) Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 08 лютого 2021 року поновлено провадження у даній справі. (а.с. 28 т.2) В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та просив суд задовольнити позов з вищевказаних підстав. Представник відповідача в судовому засіданні не визнав позовні вимоги та заперечував проти їх задоволення. Вислухавши пояснення представників сторін та дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. Квартира [ADDRESS] належить [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу квартири, посвідченого 25 грудня 2013 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Прокудіною В.В. (а.с. 62) Квартира [ADDRESS] належить [PERSON] на підставі договору дарування квартири, посвідченого 18.06.2012 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевченко Д.Г. (а.с. 16) Між сторонами виникли правовідносини з приводу відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Згідно із статтею 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазначала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. При цьому, особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини. Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу, а позивач у свою чергу повинен довести наявність шкоди та її розмір. Звернувшись у суд з даним позовом, [PERSON] зазначає, що в ніч з 28.04.2018 р. на 29.04.2018 р. відбулося залиття належної їй квартири [ADDRESS] з вищерозташованої квартири [ADDRESS] , власником якої є відповідач [PERSON] . Разом з тим, посилаючись на такі обставини, позивач не надала до суду належних доказів на підтвердження наявності матеріальної шкоди та її розмір. Позивач додала до позовної заяви акт про залиття від 29.04.2018 р., складений нею та підписаний мешканцями квартири [ADDRESS] [PERSON] вищевказаного багатоквартирного житлового будинку, який не може бути прийнятий судом до уваги з наступних підстав Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). У додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29 грудня 2009 року № 12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» також зазначено, що при складенні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної особи є обов`язковою. Якщо винуватець події відмовляється підписувати акт, необхідно запросити свідків з числа сусідів. Вони також можуть засвідчити факт затоплення та скласти опис пошкоджень та зіпсованого майна. Тобто факт залиття, характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень, перелік пошкоджених внаслідок - залиття речей та їх орієнтовна вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов`язкової участі винної особи. З наведеного вбачається, що на підтвердження позовних вимог позивач повинна надати належні та допустимі докази, які б підтверджували факт залиття її квартири, зокрема комісійний акт, який складено із додержанням вищевказаних вимог Правил, яким би було зафіксовано, зокрема, сам факт залиття, а також причини залиття та завдані пошкодження, висновок відповідної експертизи щодо встановлення причин залиття. Разом з тим, акт від 29 квітня 2018 року не містить такої інформації, а із відомостей, що містяться у ньому, неможливо встановити, що стало дійсною причиною залиття квартири позивача та конкретних осіб, які допустили таке залиття. Інформація, що міститься в наданому акті, має суперечливий характер і не підтверджує обсягу завданої позивачу шкоди внаслідок залиття з одночасним фіксуванням відомостей щодо винної сторони. Тому цей акт не може бути належним та допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди. З листа Управління патрульної поліції у м. Києві ДПП від 13.09.2018 р. № 1196оз/41/11/7/02-2018, наданого позивачем вбачається, що 29.04.2018 р. о 15 год. 42 хв. від [PERSON] надійшло на спецлінію "102" повідомлення про те, що належну їй квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] , затюплюють з квартири, яка розташована вище. Для відпрацювання повідомлення було направлено екіпаж патрульної поліції, який прибув на місце події о 16 год. 19 хв. цієї ж доби. На місці події виявлено [PERSON] , 1995 року народження, яка проживає у квартирі [ADDRESS] , яка повідомила, що в її квартирі прорвало трубу, внаслідок чого були затоплені квартири сусідів, з якими вона самостійно владнає питання. (а.с. 24) На думку суду, вказаний лист також не містить необхідної інформації щодо обсягу та виду пошкоджень належної позивачу квартири внаслідок залиття. Акт про залиття квартири [ADDRESS] , складений комісією ЖЕД-105, в якому були б зазначені пошкодження, причина залиття, винна особа та інші необхідні для такого документа реквізити, позивачем не надано. В матеріалах справи міститься лист ЖЕД 105 КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва" № 77/1 від 20.09.2018 р., яким підтверджено факт залиття в ніч з 28.04.2018 р. на 29.04.2018 р. належної позивачу квартири сусідами верхнього поверху, а саме квартири [ADDRESS] , у зв"яку з чим аварійною бригадою ЖЕД 105 за викликом було перекрито ХВП та ГВП. При цьому, акт обстеження не складався у зв"язку з відсутністю відповідної заяви позивача. (а.с. 177) В обгрунтування позовних вимог про відшкодування матеріальної шкоди [PERSON] також надала звіт про оцінку майна, складений 31 липня 2018 року ПП "Аверті", згідно якого сума збитку, нанесеного позивачу в результаті пошкодження водою належного їй майна - квартири [ADDRESS] , а також рухомого майна, що знаходилося у вказаній квартирі на момент залиття та зазнало пошкоджень, складає 166 592 грн. (а.с. 28) При цьому, на момент візуального огляду приміщень квартири оцінювачем встановлено, що - в приміщенні 1 спостерігається вимивання фіксуючого розчину зі швів плитки на підлозі, набухання та розтріскання плінтусу з МДФ. Пошкоджено килим, - приміщення 2 та 3 при проведенні ремонту були об"єднані, із загального простору виділено ванну кімнату (приблизно 6 кв.м) інша площа (18,2 + 15,6 - 6 = 27.8 кв.м) використовуються як кухня. Постраждала стеля (гіпсокартон деформований, утеплювач досі вологмй, оскільки немає вільного доступу свіжого повітря для його просушки, світильники з гіпсу порозбухали та деформовані), стіни (відлущення фарби та тріщини), плінтус (розбух та потріскався), розетки було замінено, оскільки виникло замикання мережі, кухонні меблі розтріскалися, фасади та карніз потребують відновлення або заміни Необхіна заміна утеплювача на стелі. Пошкоджено килим, - приміщення 4 використовується як гардеробна кімната. Гіпсокартон та утеплення стелі потребують повної заміни, яка можлива тільки після розбирання вюудованих меблів. Проте, оскільки при визначенні величини збитку, нанесеного нерухомому майну, що належить позивачу, спеціалістом ПП "Аверті" були використані акт про залиття від 29.04.2018 р., підписаний сусідами, та лист Управління патрульної поліції у м. Києві ДПП від 13.09.2018 р. № 1196оз/41/11/7/02-2018, що не містять достовірної інформації щодо обсягу та виду пошкоджень належної позивачу квартири внаслідок залиття, суд не може покласти в основу рішення вказаний звіт. За клопотанням відповідача [PERSON] під час судового розгляду ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2019 року була призначена судова будівельно-технічна експертиза. (а.с. 180) Згідно висновку № 31195/19-43/31382/19-53 від 28.01.2021 р. експертів Київського НДІСЕ за результатами проведення комплексної судової будівельно-технічної та товарознавчої експертизи встановити причину залиття квартири [ADDRESS] , що сталося в ніч з 28 квітня 2018 року на 29 квітня 2018 року, згідно візуально-інструментального обстеження не вбачається можливим. Встановити вартість ремонтно-відновлювальних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди) для усунення наслідків залиття вказаної квартири також не вбачається можливим у зв"язку з проведенням в ній ремонтних робіт. Встановити вартість ремонтно-відновлювальних робіт (розмір заввдано матеріальної шкоди) для усунення наслідків залиття вказаної квартири згідно наданих документальних даних не вбачається можливим у зв"язку з відсутністю в матеріалах справи всіх необхідних даних. (а.с. 19 т.2) За таких підстав, суд вважає необхідним відмовити в задоволенні позовних вимог [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди у зв"язку з недоведеністю таких вимог. Що стосується стягнення моральної шкоди, то згідно ч.3 ст.23 ЦК України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. Так, позивач оцінила моральну шкоду у розмірі 100 000 грн. Проте, визначаючи розмір моральної шкоди суд вважає, що не всі підстави, на які посилається позивач, є належними та обґрунтованими, і взяв до уваги ті обставини, які мають суттєве значення та впливають на задоволення вимог про відшкодування моральної шкоди, зокрема, що позивач після залиття квартири була позбавлена нормальних санітарних умов проживання і проживала в квартирі в умовах з підвищеною вологістю та вимушена знову робити ремонт при умові, що він до цього нею був зроблений та зіпсований з вини відповідача; що відповідач не допоміг позивачам з ліквідацією залиття квартири. Тому, суд, надавши правову оцінку поясненням представника позивача, доказам в частині відшкодування моральної шкоди, характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, ступеню вини відповідача, який завдав моральної шкоди позивачу внаслідок дій, що вплинули на права позивача, вважає за необхідне задовольнити позов в цій частині частково на підставі принципу розумності та справедливості, а саме в розмірі 7 000 грн. За таких обставин суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню. На підставі ст. 141 ЦПК України стягнути з відповідача на користь позивача 840,80 грн. судового збору.

Outcome: partial