Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-09 00:00:00

04.06.2019 року позивач звернувся до Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області із вищевказаною позовною заявою до відповідача та просить суд позбавити відповідача права користування житловим приміщенням, а саме: житловим будинком за [ADDRESS] . Позовна заява\~обґрунтована тим,\~що йому на праві власності на підставі договору купівлі продажу належить вищевказаний житловий будинок.\~На даний\~час в\~ньому зареєстровані\~три особи:\~ [PERSON] \~та неповнолітні\~ [PERSON] ,\~які для\~позивача є\~близькими у\~сімейних відносинах.\~Також зареєстрована\~ [PERSON] ,\~яка для\~позивача є\~не знайомою\~людиною,\~та яка\~тривалий термін\~не проживає\~за зареєстрованою\~адресою.\~Після купівлі\~зазначеного будинку\~колишній власник\~не здійснив\~відповідних дій\~щодо виписки\~відповідача,\~яка являється\~його донькою.\~Відповідач,\~починаючи з\~травня 2016\~року по\~теперішній час\~фактично не\~проживає у\~даному будинку,\~місце її\~мешкання не\~відоме.\~Відповідач не\~бере участі\~в утриманні,\~облаштуванні та\~благоустрою житлового\~будинку.\~ Факт реєстрації відповідача в будинку позивача створює для нього відповідні незручності, які обмежують права позивача вільного володіння, користування та розпорядження своїм майном. Позивач в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи. Надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити, проти винесення заочного рішення по справі не заперечує. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилася, була належним чином повідомлена про дату та час розгляду справи, однак надала заяву до суду про розгляд справи за її відсутності, просить задовольнити позовні вимоги позивача. Відповідач в судове засідання не з`явилася, будучі належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, що підтверджується відповідними поштовими повідомленнями та оголошеннями на офіційному веб-порталі судової влади України, про причини своєї неявки суду не повідомила, у зв`язку з чим, зі згоди позивача суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням\~ст. 280 ЦПК України. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених ЦПК України, відповідно до ст. 81 ЦПК України. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Докази не можуть ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 76 ЦПК України\~встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно із ч. 2\~статті 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. \~ \~ \~ \~У судовому засіданні встановлено, що згідно договору купівлі продажу житлового будинку від 04.09.2018 року, посвідченого державним нотаріусом Покровської міського державної нотаріальної контори Дніпропетровської області, зареєстрованого в реєстрі за №238, [PERSON] передав [PERSON] право власності на житловий будинок з надвірними будівлями під номером [ADDRESS] (а.с.9-10). \~ \~ \~ \~Даний факт підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Інформаційною довідкою з Державного реєстру прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 03.07.2019 року(а.с.32). \~ \~ \~ \~Довідкою про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб від 29.05.2019 року встановлено, що в буд. [ADDRESS] зареєстровані [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] (а.с.12). \~ \~ \~ \~Відповідно до актів про встановлення факту не проживання від 05.09.2018 року, 29.05.2019 року встановлено, що [PERSON] , [INFO] , в будинку [ADDRESS] не проживає з травня 2016 року (а.с.13-14). Згідно із ч. 1\~ст. 321 ЦК України\~право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Частиною 1\~статті 383\~ЦК України\~та ст.\~150\~Житлового кодексу УРСР закріплені положення, відповідно до яких громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей та інших осіб. Частиною 1 ст. 156 Житлового кодексу УРСР передбачено, що члени сім`ї власника житлового будинку, які проживають разом із ним у будинку, що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. Відповідно до ч.4 ст. 156 Житлового кодексу УРСР до членів сім`ї власника відносяться особи, зазначені в ч.2 ст. 64 цього Кодексу, а саме дружина наймача, їх діти і батьки; членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. За змістом зазначених норм правом користування житлом, який знаходиться у власності особи, мають члени сім`ї власника та інші особи, які постійно проживають разом з власником будинку, ведуть з ним спільне господарство, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про користування цим приміщенням. У випадку припинення права власності особи на житлове приміщення, припиняється і право користування (проживання) у цьому приміщенні членів його сім`ї. З припиненням права власності особи на житлове приміщення втрачається й право користування цим жилим приміщенням у членів його сім`ї. Судом встановлено, що відповідачі не є членами сім`ї позивача, не є співвласниками будинку, вказані особи не ведуть спільне господарство. Таким чином, суд доходить до висновку, що відповідач [PERSON] втратила право користування вказаним житловим будинком. Разом з цим, згідно з положеннями ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Зазначена норма матеріального права визначає право власника, у тому числі житлового приміщення або будинку, вимагати будь-яких усунень свого порушеного права від будь-яких осіб шляхом, який власник вважає прийнятним. Визначальним для захисту права на підставі цієї норми права є наявність у позивача права власності та встановлення судом наявності перешкод у користуванні власником своєю власністю. При цьому не має значення ким саме спричинено порушене право та з яких підстав. Наведене відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постанові від 16.11.2016 р. у справі №6-709цс16, в якій Суд прийшов до висновку про те, що власник має право вимагати від осіб, як і не є членами його сім`ї, а також не відносяться до кола осіб, які постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство, усунення порушень свого права власності у будь-якій час. Згідно зі\~ст. 7 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні"\~зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~п.3\~Правил реєстрації\~місця проживання,\~затверджених Постановою\~Кабінету Міністрів\~ України\~від 02.03.2016\~р.\~№207,\~реєстрація/зняття\~з реєстрації\~місця проживання/перебування\~здійснюється виконавчим\~органом сільської,\~селищної або\~міської ради,\~сільським головою\~(у\~разі коли\~відповідно до\~закону виконавчий\~орган сільської\~ради не\~утворено)\~на території\~відповідної адміністративно-територіальної\~одиниці,\~на яку\~поширюються повноваження\~відповідної сільської,\~селищної або\~міської ради.\~Пунктом 26\~вказаних Правил\~визначено,\~що зняття\~з реєстрації\~місця проживання\~особи здійснюється\~на підставі: рішення суду, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про зняття з реєстрації місця проживання особи, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою. Відповідно до ч.1\~ст.141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі\~викладеного,\~

Outcome: approved