Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-28 00:00:00

10 вересня 2020 року позивачі звернулися до суду з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Проценка Дмитра Юрійовича, [PERSON] , державного підприємства «СЕТАМ» про скасування результатів прилюдних (електронних) торгів. В позові зазначили, що 10 серпня 2020 року, о 18 годині 26 хвилин, на сайті державного підприємства «СЕТАМ» сформовано та опубліковано протокол № 496248 проведення електронних торгів з продажу квартири [ADDRESS] , що належить позивачу [PERSON] . Переможцем торгів стала [PERSON] . Вказана нерухомість є предметом іпотеки за договором іпотеки № 0706/0408/45-014-Z-1, укладеним 18 квітня 2008 року між відкритим акціонерними товариством «Сведбанк», правонаступником якого є товариство з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», та [PERSON] в забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором № 0706/0408/45-014 від 18.04.2008 року між відкритим акціонерними товариством «Сведбанк» та [PERSON] 23 лютого 2015 року Шевченківським районним судом м. Запоріжжя виданий виконавчий лист на виконання заочного рішення суду від 09.12.2014 року про стягнення з [PERSON] на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» заборгованості за кредитним договором в сумі 1\~061\~999 грн. 84 коп. 19 листопада 2019 року приватним виконавцем виконавчого округу Запорізької області Проценком Д.Ю. відкрите виконавче провадження № 60651193 з виконання вказаного рішення суду, в межах якого 31 січня 2020 року накладено арешт на майно боржника, а саме: квартиру [ADDRESS] . Ухвалою Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 22.07.2020 року скарга [PERSON] на дії приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Проценка Д.Ю. задоволена частково. Визнані незаконними дії вказаної службової особи державної виконавчої служби при примусовому виконанні виконавчого листа з виконання рішення про стягнення з [PERSON] на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» заборгованості за кредитним договором в частині передання на реалізацію нерухомого майна, а саме: квартири [ADDRESS] , право користування яким має неповнолітня особа [PERSON] , [INFO] , без попереднього отримання дозволу органу опіки та піклування. Не дивлячись на визнання незаконними вказаних дій, про що було поінформовано державне підприємство «СЕТАМ», воно здійснило реалізацію нерухомого майна на підставі заявки приватного виконавця, внаслідок чого оскаржувані електронні торги, переможцем яких стала відповідач [PERSON] , відбулися. Проведення електронних торгів, оформлених протоколом № 496248, є незаконним, оскільки всупереч вимог «Інструкції з організації примусового виконання рішень», «Порядку реалізації арештованого майна», відповідно до яких у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, необхідний попередній дозвіл органів опіки та піклування, а у разі, якщо такий дозвіл не надано, виконавець продовжує виконання рішення за рахунок іншого майна боржника, виконавець не вчинив дій з отримання дозволу органу опіки та піклування, не перевірив наявність у боржника іншого майна, не повернув виконавчий лист стягувачу. Приватний виконавець Проценко Д.Ю. організатору торгів інформації про право користування іпотечним житлом, наявне у неповнолітнього [PERSON] , не надав, взагалі; будучи достеменно обізнаним про визнання неправомірними його дій в цій частині, постанову про припинення електронних торгів до державного підприємства «СЕТАМ» не направив. Окрім зазначеного, відчуженням предмету іпотеки відповідачі порушили встановлену Законом України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» заборону на примусове стягнення іпотечного майна, так як в силу вказаного Закону протягом його дії не може бути примусово стягнуте, тобто відчужене без згоди власника, нерухоме майно, якщо воно виступає як забезпечення зобов`язань за споживчими кредитами, наданими в іноземній валюті, та за умови, що таке житло використовується як місце постійного проживання позичальника або майнового поручителя. Так як власники житла не надавали згоди на його відчуження та воно використовується ними як місце постійного помешкання, були відсутні передумови для реалізації нерухомого майна і з цих підстав. У зв`язку з викладеним позивачі просять визнати незаконними та скасувати результати електронних торгів з реалізації квартири [ADDRESS] , яка на праві власності належить [PERSON] , оформлені протоколом державного підприємства «СЕТАМ» № 496248 від 10.08.2020 року. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 11.09.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в справі за правилами загального позовного провадження. 19 жовтня 2020 року на підставі ухвали суду застосовано захід забезпечення позову у вигляді накладення арешту та заборони відчуження на квартиру [ADDRESS] , а також у вигляді заборони приватному виконавцю виконавчого округу Запорізької області Проценку Д.Ю. складати акт про реалізацію предмета іпотеки - квартири [ADDRESS] (а. с. 79-80). На підставі ухвали Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 20.01.2021 року підготовче провадження в справі закрито і справу призначено до судового розгляду. В судове засідання позивачі, належним чином повідомлені про дату, час та місце вирішення справи, не з`явилися. Представник позивача [PERSON] надав суду письмове звернення, яке містить прохання про розв`язання спору у його відсутність задоволення позову та згоду на ухвалення рішення при заочному розгляді справи. Відповідачі - фізичні особи та представники відповідачів юридичних осіб, належним чином повідомлені про дату, час та місце проведення судового розгляду, до суду не з`явились, клопотання про відкладення судового розгляду або про вирішення справи без їхньої участі не надали. Представник відповідача - державного підприємства «СЕТАМ» - надав суду письмовий відзив. Зазначені обставини в силу ст. ст. 211, 223 ЦПК України є підставою для проведення судового розгляду у відсутність учасників справи. З письмового відзиву державного підприємства «СЕТАМ» випливає таке. Відповідно до пункту другого розділу П «Порядку реалізації арештованого майна» організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця, а згідно з пунктом четвертим розділу П перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність закону документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, та за достовірність цієї інформації відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби або приватний виконавець, який не повідомив про перебування на реєстраційному обліку в іпотечному житлі неповнолітньої особи. Разом з тим закон покладає обов`язок на батьків, опікунів укладати договори, що обмежують речові права на житло неповнолітньої особи лише з дозволу органу опіки та піклування. Будь-які дії, вчинені іпотекодавцем без згоди іпотекодержателя, в тому числі реєстрація неповнолітнього, який у даному випадку народився після передачі в іпотеку нерухомості, не повинні кореспондуватися з визнанням недійсними торгів з відчуження іпотечного майна через невиконання вимог закону про отримання згоди органу опіки та піклування. Звернення стягнення на предмет іпотеки є кінцевою стадією виконання рішення суду про звернення стягнення, тому попередній дозвіл органу опіки та піклування на відчуження квартири, в якій право користування належить неповнолітньому, не потрібен, на відміну від необхідності такого дозволу при укладенні договору іпотеки. Обов`язок щодо забезпечення неповнолітнього позивача покладається на батьків, а не на бабку, яка є позивачем в справі, тим більш, що народження та реєстрація дитини сталася після передачі житла в іпотеку, і здійснюючи реєстрацію хлопчика, повнолітні члени родини повинні були усвідомлювати ризики такої реєстрації. У зв`язку з викладеним представник відповідача просить про відмову у задоволенні позову. З`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд знаходить позов таким, що підлягає задоволенню, виходячи з таких міркувань. Судом встановлено, що 18 квітня 2008 року між відкритим акціонерними товариством «Сведбанк», правонаступником якого є товариство з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», та [PERSON] в забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором № 0706/0408/45-014 від 18.04.2008 року між вказаними особами укладений договір іпотеки, за яким позичальник в забезпечення зобов`язання за кредитним договором передала в іпотеку банку належну їй квартиру [ADDRESS] (а. с. 9-19). 23 лютого 2015 року Шевченківським районним судом м. Запоріжжя виданий виконавчий лист на виконання заочного рішення суду від 09.12.2014 року про стягнення з [PERSON] на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» заборгованості за кредитним договором 1\~061\~999 грн. 84 коп. 19 листопада 2019 року приватним виконавцем виконавчого округу Запорізької області Проценком Д.Ю. відкрите виконавче провадження № 60651193 з виконання вказаного рішення суду, в межах якого 31 січня 2020 року накладено арешт на майно боржника, а саме: квартиру [ADDRESS] (а. с. 20-26). В межах означеного виконавчого провадження розпочато процедуру реалізації майна з електронних торгів, яка увінчалась проведенням торгів 10 серпня 2020 року, про що о 18 годині 26 хвилин вказаного дня на сайті державного підприємства «СЕТАМ» сформовано та опубліковано протокол № 496248 проведення електронних торгів, переможцем яких стала [PERSON] . Підстави для звернення стягнення на предмет іпотеки внормовані статтями 12 і 33 Закону України «Про іпотеку» і до них, зокрема, відноситься невиконання або неналежне виконання боржником основного зобов`язання. У разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону. Звернення стягнення\~на предмет\~іпотеки здійснюється\~на підставі\~рішення суду,\~виконавчого напису\~нотаріуса або\~згідно з\~договором про\~задоволення вимог\~іпотекодержателя. Статтею 591 ЦК України встановлено, що реалізація предмета застави, на який звернене стягнення, провадиться шляхом його продажу з публічних торгів, якщо інше не встановлено договором або законом. Порядок реалізації предмета застави з публічних торгів встановлюється законом. Позивач спрямовує вимоги позову в русло доводів про визнання незаконними результатів електронних торгів як таких, що проведені з порушенням закону, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне при розв`язанні спору застосовувати норми права, що регулюють недійсність правочинів, так як за своєю природою проведені електронні торги є договором купівлі-продажу. За змістом\~ч.\~4\~ст.\~656\~ЦК України\~до договору\~купівлі-продажу\~на біржах,\~конкурсах,\~аукціонах (публічних\~торгах),\~договору купівлі-продажу\~валютних цінностей\~і цінних\~паперів застосовуються\~загальні положення\~про купівлю-продаж,\~якщо інше\~не встановлено\~законом про\~ці види\~договорів купівлі-продажу\~або не\~випливає з\~їхньої суті.\~ \~ \~ \~Статтею 204 ЦК України встановлено презумпцію правомірності правочину, що означає правомірність правочину, якщо його недійсність прямо не встановлена законом (нікчемний правочин) або якщо він не визнаний судом недійсним. Загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, встановлені статтею 203 ЦК України. Правові наслідки недодержання сторонами при вчиненні правочину вимог закону врегульовані параграфом 2 Глави 16 Розділу ІV ЦК України і зводяться до визнання правочину недійсним за позовом однієї із сторін правочину або іншої заінтересованої особи, підставою для чого є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 ЦК. Як випливає\~із змісту\~частини 1\~ статті\~203\~ЦК,\~зміст правочину\~не може\~суперечити цьому\~Кодексу,\~іншим актам\~цивільного законодавства,\~а також\~інтересам держави\~і суспільства,\~його моральним\~засадам. Згідно із п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.2009 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» судам необхідно враховувати, що згідно із статтями 4, 10 та 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити ЦК, іншим законам України, що приймаються відповідно до Конституції України та ЦК, міжнародним договорам, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актам Президента України, постановам Кабінету Міністрів України, актам інших органів державної влади України, органів влади Автономної Республіки Крим у випадках і в межах, встановлених Конституцією України та законом, а також моральним засадам суспільства. Зміст правочину не повинен суперечити положенням також інших, крім актів цивільного законодавства, нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції України. Відповідність чи невідповідність правочину вимогам законодавства має оцінюватися судом відповідно до законодавства, яке діяло на момент вчинення правочину. В силу п. 8 зазначеної постанови відповідно до частини першої статті 215 ЦК підставою недійсності правочину є недодержання стороною (сторонами) вимог, які встановлені статтею 203, саме на момент вчинення правочину. Порядок і особливості продажу арештованого майна на електронних торгах внормований «Порядком реалізації арештованого майна», затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 2831 від 29.09.2016 року. «Інструкція з організації примусового виконання рішень», затверджена Наказом Міністерства юстиції України № 512/5 від 02.04.2012 року визначає окремі питання організації виконання судових рішень і рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення), що відповідно до Закону підлягають примусовому виконанню. У відповідності до п. 28 «Інструкції…» у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, необхідний попередній дозвіл органів опіки та піклування, що надається відповідно до закону. Якщо такий дозвіл не надано, виконавець продовжує виконання рішення за рахунок іншого майна боржника, а в разі відсутності такого майна повертає виконавчий документ стягувачу з підстави, передбаченої пунктом 9 частини першої статті 37 Закону. Як встановлено судом, на реєстраційному обліку в квартирі [ADDRESS] перебуває позивач [PERSON] , [INFO] Пунктом 3 розділу II «Порядку реалізації арештованого майна» передбачено, що у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, державний виконавець зобов`язаний надати організатору торгів копію дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду. Означеного дозволу орган опіки та піклування не надавав, як встановлено судом рід час розгляду справи за скаргою [PERSON] на дії приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Проценко Д. Ю., тому він не був наданий організатору торгів. Наслідки ненадання такого дозволу встановлені наведеним пунктом «Інструкції з організації примусового виконання рішень» і вони полягають у виконанні рішення за рахунок іншого майна боржника, а у разі відсутності такого у поверненні виконавчого документа стягувачу з підстави, передбаченої пунктом 9 частини першої статті 37 Закону. Як встановлено з заявки на реалізацію арештованого майна приватного виконавця Проценко Д.Ю. № 2030 від 28.04.2020 року, що була направлена керівнику ЗФ ДП «Сетам» Тусаєву С.В., в порушення наведених норм, приватний виконавець не надає організатору торгів інформації щодо реєстрації у квартирі неповнолітнього [PERSON] , [INFO] , а також не долучає до заявки копію дозволу органів опіки та піклування або рішення суду про надання дозволу на реалізацію нерухомого майна право користування на яке має дитина (а. с. 28-30). Дії приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Проценка Д.Ю. в частині передання на реалізацію нерухомого майна, а саме: квартири, за адресою [ADDRESS] , право користування якою має неповнолітня дитина [PERSON] , [INFO] , без попереднього отримання дозволу органу опіки та піклування визнані неправомірними рішенням Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 22.07.2020 року (справа № 336/3412/20), яке набрало законної сили (а. с.31-33). Наведені обставини свідчать про порушення приватним виконавцем відповідних положень Порядку реалізації арештованого майна та Інструкції з організації примусового виконання рішень. За висновками, сформульованими в постанові Верховного Суду від 13.03.2018 року по справі № 911/494/17, при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. Суд, констатуючи порушення Порядку реалізації арештованого майна та Інструкції з організації примусового виконання рішень та негативний вплив цих порушень на законні інтереси неповнолітнього позивача, вважає, що електронні торги з реалізації квартири [ADDRESS] , які відбулися 10 серпня 2020 року, є недійсними як такі, що суперечать закону. Визнання електронних торгів недійсними є підставою для задоволення позову та визнання незаконним та скасування результату електронних торгів. Окрім наведеної підстави, суд вважає, що електронні торги не можна вважати законними через заборону піддавати примусовому зверненню стягнення на предмет іпотеки, наданої в забезпечення зобов`язання за кредитними договорами, що отримані в іноземній валюті, виходячи з таких міркувань. 7 червня 2014 року набрав чинності Закон №\~1304-VII від\~03.06.2014\~року «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», відповідно до п. 1 ч. 1 якого протягом дії цього Закону не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) нерухоме житлове майно, яке вважається предметом предметом іпотеки згідно із статтею 5 Закону України "Про іпотеку", якщо таке майно виступає як забезпечення зобов`язань громадянина України (позичальника або майнового поручителя) за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами - резидентами України в іноземній валюті, та за умови, що: таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є об`єктом незавершеного будівництва нерухомого житлового майна, яке перебуває в іпотеці, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності не знаходиться інше нерухоме житлове майно; загальна площа такого нерухомого житлового майна (об`єкта незавершеного будівництва нерухомого житлового майна) не перевищує 140 кв. метрів для квартири та 250 кв. метрів для житлового будинку. Таким чином, означений Закон ввів тимчасовий мораторій на право іпотекодержателя відчужувати майно іпотекодателя без згоди останнього на таке відчуження. Квартира, право власності на яку набуто позивачем за кредитні кошти на підставі договору кредитування № 0706/0408/45-014 від 18.04.2008 року, № 68 в будинку [ADDRESS] , має загальну площу 68,55 квадратних метри і не перевищує встановлену Законом вищу межу; вона використовується як місце постійного проживання позивачів; передана в іпотеку в забезпечення виконання основного зобов`язання, що встановлено договором про отримання позичальником споживчого кредиту в іноземній валюті (48000 доларів США). З урахуванням наведених міркувань вказане житло протягом дії означеного Закону, який не втратив силу на момент вирішення цього спору, не може бути примусово стягнуто іпотекодержателем. Таким чином суд доходить висновку, що у відповідачів другого та четвертого були наявні підстави для відмови у проведенні звернення стягнення на вказану квартиру під час примусового виконання рішення суду. Означений висновок міститься у постанові Великої Палата Верховного Суду від 20.11.2019 року в справі № 802/1340/18-а, провадження № 11-474 апп 19, і в силу ч. 4 ст. 263 ЦПК України суд не може не враховувати її при розв`язанні побідних правовідносин.

Outcome: approved