Jurisdiction: civil
Date: 2015-04-26 00:00:00

У грудні 2014 року [PERSON] звернулася до [PERSON] з позовною заявою про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, спричиненої залиттям квартири [ADDRESS]. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначала, що вона є власником вказаної квартири, яка розташована на третьому поверсі, а відповідачці на праві власності належить квартира [ADDRESS], яка розташована по її стояку на п'ятому поверсі вказаного будинку. 08.10.2014 року у вечірній час син відповідачки, перебуваючи у нетверезому стані, обірвав змішувач води у ванній кімнаті, внаслідок чого стався витік води та було залито квартиру [ADDRESS], що розташована на четвертому поверсі, та її квартиру на третьому поверсі. Тільки через дві години викликом спеціалістів подача води була припинена та перекрито водопостачання в місці зламу змішувача. 09.10.2014 року викликом представників комунального підприємства було складено акт залиття (затоплення) квартир [ADDRESS], [ADDRESS] з встановленням дійсних обставин залиття та винної особи. Відповідач відмовилася відшкодовувати завдану їй шкоду, пославшись на те, що це спричинив її син, тому вимоги повинні бути пред'явленні до нього. Оскільки власником квартири є саме відповідачка, отже, позивач вважає, що шкода повинна бути відшкодована нею у відповідності до ст.319 ЦК України. За розрахунком спеціаліста Регіональної торгово-промислової палати Миколаївської області відновлювальний ремонт квартири становить 18840 гривень з урахуванням будівельних робіт та трудових затрат, а, отже, просить стягнути цю суму в примусовому порядку. Крім того, за надання спеціалістом висновку нею було сплачено 1600 гривень, які позивач також просить стягнути з відповідачки. Внаслідок залиття квартири їй спричинена моральна шкода та душевні страждання через те, що з вини відповідача вона не має змоги проживати в своїй квартирі та вимушена винаймати житло, через неможливість проведення ремонту санітарні норми її житла погіршуються, відмова в добровільному порядку владнати конфлікт, все це негативно вплинуло на її здоров'я. Посилаючись на викладене, позивач просила стягнути з відповідача на її користь матеріальну шкоду у розмірі 20440 грн., 5000 грн. моральної шкоди та судові витрати. В судовому засіданні позивач та її представник позов підтримали у повному обсязі та просили його задовольнити з підстав, викладених в позові. Відповідач в судове засідання не з'явилася повторно, була належним чином повідомлена про час і місце судового засідання, від неї не надійшло повідомлень про причини її неявки та заяви про розгляд справи в її відсутність. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення у відсутності відповідача при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України. Третя особа- КП ДЕЗ «Пілот» в судове засідання свого представника не направив, звернулися до суду із заявою про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги [PERSON] підтримують. Свідок [PERSON] пояснила, що її квартира знаходиться на четвертому поверсі між квартирами позивача та відповідача. 08.10.2014 року з вини сина відповідачки були затоплені їх з позивачкою квартири. Їй відповідачка пообіцяла частково повертати гроші, але остання їй дала тільки 1000 гривень і більше грошей вона від неї не бачила. Свідок [PERSON] пояснила, що доводиться сестрою позивача та на момент залиття квартири позивачки вдома не було, вона знаходилася в м.Одеса у відрядженні. А в квартиру приїхала вона, коли це все сталося. Залиття квартири відбулося через поведінку сина відповідачки. Вони разом з працівниками ЖЕКу перекрили воду, яка текла декілька годин. У квартирі позивачки були залитті всі приміщення, відклеїлися шпалери, розбухли двері, відпала фарба зі стін, піднялася підлога, замкнуло електрику. Суд, заслухавши пояснення позивачки та її представника, показання свідків [PERSON], [PERSON]., які підтвердили факт залиття холодною водою квартири, де проживає позивач, прийшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Позивачу [PERSON] на підставі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченого державним нотаріусом П'ятої Миколаївської державної нотаріальної контори Іваненко С.В. 15.09.2003 року, зареєстрованого в реєстрі за № 3-835 та зареєстрованого в КП Миколаївське міжміське бюро технічної інвентаризації, реєстраційний № 19122 в книзі 112 від 17.09.2003 року, належить на праві приватної власності ціла квартира [ADDRESS]. Вказана квартира знаходиться на третьому поверсі багатоквартирного будинку [ADDRESS] під квартирою [ADDRESS], що розташована на п'ятому поверсі та належить відповідачці [PERSON] на підставі Договору купівлі-продажу квартири від 25.07.2011 року, посвідченого приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Ягужинською К.Т., зареєстрованого в реєстрі № 2906 та зареєстрованого 04.08.2011р. в КП Миколаївське міжміське бюро технічної інвентаризації, № 30850475. Факт залиття квартири [ADDRESS] з вини відповідача підтверджується Актом про затоплення квартири від 09 жовтня 2014 року у складі головного інженера КП "ДЄЗ "Пілот" Войтасик Н.В., майстра [PERSON], слюсаря-сантехника [PERSON] Відповідною комісією була обстежена квартира [ADDRESS] і при обстеженні були виявлені пошкодження, внаслідок затікання води у залі, коридорі, санвузлу, кухні, балконі вказаної квартири. За висновками комісії встановлено, що затоплення відбулося з вини мешканця квартири [ADDRESS] вказаного будинку, який знаходився в нетверезому стані, обірвав змішувач у санвузлі, що привело до затоплення квартир [ADDRESS] та [ADDRESS]. Відповідно до зведеного кошторисного розрахунку вартості ремонтних робіт в квартирі [ADDRESS] щодо ліквідації наслідків залиття, складеного станом на 20.11.2014 року спеціалістом Регіональної торгово-промислової палати Миколаївської області загальна вартість відновлювального ремонту через залиття квартири становить 18840,0 гривень. За проведення кошторисної вартості ремонтних робіт та надання акту позивачем було сплачено спеціалісту кошториса 1600 гривень, що підтверджується квитанцією до прибуткового ордеру № 120-1225 від 17.11.2014р. Згідно зі ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до п. 18 «Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями» власники квартир зобов'язані забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків. Пунктом 35 «Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями», затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08.10.1992 р. № 572 передбачено, що власник квартири повинен своєчасно повідомляти власника будинку про виявлені несправності, які порушують нормальну експлуатацію цього будинку та інше. Також, відповідно до вищезазначених Правил, власники квартири зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, а при появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. На підставі викладеного, суд вважає встановленим та доведеним доказами факт заподіяння власником квартири [ADDRESS] матеріальної шкоди майну позивача, оскільки залиття квартири останньої [ADDRESS] відбулося з квартири відповідачки. При зазначених обставинах суд приходить до висновку, що відповідати за завдану позивачці шкоду повинна відповідачка, як власник квартири, яка повинна була здійснювати належний контроль за санітарно-технічним станом квартири. Відповідно до ст.ст. 319, 322 ЦК України, власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить. Згідно зі ст. 323 ЦК України ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження майна несе його власник. Оскільки квартира належить на праві власності відповідачці [PERSON], то саме вони повинні нести відповідальність за свою власність, а також вживати всіх необхідних заходів, спрямованих на запобігання виникнення ситуацій з негативними наслідками залиття квартири. Вирішуючи питання про відшкодування компенсації за заподіяну моральну шкоду, суд виходить з вимог статті 1167 ЦК України, відповідно до якої моральна шкода, заподіяна громадянину діями іншої особи або організацією, які порушили його законні права, відшкодовується особою або організацією, що заподіяла шкоду. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості, а тому суд вважає, що вимоги позивача в частині відшкодування моральної шкоди підлягають частковому задоволенню в розмірі 1000 грн., оскільки це є достатнім для поновлення її порушеного права на відшкодування моральної шкоди з урахуванням глибини душевних страждань та обставин справи. Відповідно до ч.1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалене рішення, суд присуджує з другої сторони пропорційно понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задовольняється частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві-пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. З урахуванням цього з відповідачки на користь позивача слід стягнути судовий збір в розмірі 243,60 гривень за позовні вимоги майнового характеру та 243,60 гривень за вимоги про стягнення моральної шкоди, а всього 487,20 грн.

Outcome: partial