Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-12 00:00:00

У липні 2018 [PERSON] звернувся в Дарницький районний суд м. Києва із позовною заявою до Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк", Товарної біржі «Електронні торгові системи» треті особи: Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, [PERSON] про визнання недійсними електронних торгів. Позовна заява обґрунтована тим, що 25.04.2013 між ПАТ "Астра Банк" та [PERSON] укладено кредитний договір № 150102044841023, за яким позивач отримав кредитну лінію з кредитним лімітом у розмірі 115 000 грн. В якості забезпечення виконання кредитних зобов`язань, між позивачем та банком був укладений іпотечний договір від 25.04.2013, відповідно до якого в іпотеку була передана квартира, що належала позивачеві, а саме квартира за адресою: [ADDRESS] . В грудні 2013 року [PERSON] повідомлено про відступлення права вимоги за кредитним та іпотечним договором на користь нового кредитора ПАТ "Дельта Банк". 27.07.2017 з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно позивач дізнався, що рішенням приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Літвінова А.В. від 02.03.2016, індексний номер 28561554, була проведена державна реєстрація права власності на належну позивачу квартиру на користь ПАТ "Дельта Банк". Про здійснення державної реєстрації права власності на квартиру за ПАТ «Дельта Банк» позивач не повідомлявся. 24.07.2018 були проведені електронні торги щодо продажу однокімнатної квартири [ADDRESS] . Переможцем електронних торгів визнано [PERSON] . Позивач вважає, що відповідачем безпідставно набуто право власності на квартиру, оскільки банком було порушень порядок звернення стягнення на майно, а саме жодних повідомлень про звернення стягнення і про намір до вчинення таких дій стосовно квартири з боку банку та/або нотаріуса до позивача не надходило. Відсутнє підтвердження факту невиконання умов кредитного договору та іпотечного договору. Порушено порядок державної реєстрації речових прав, оскільки банком та державним реєстратором не було проведено перевірки виконання позивачем (як боржником) кредитного договору. Порушено порядок проведення торгів. Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 27.07.2018 відкрито провадження за вказаною позовною заявою, справу призначено до розгляду в загальному позовному провадженні в підготовче засідання. Встановлено відповідачам та третім особам строк для надання відзиву та пояснень щодо позовної заяви. 07.09.2018 ПАТ «Дельта Банк» надіслав відзив, в якому просив у позові відмовити в повному обсязі на підставі наступного. 25.02.2016 АТ «Дельта Банк» набув право власності на іпотечне майно відповідно до норм Закону України «Про іпотеку» та умов договору іпотеки, у зв`язку з чим банк став власником квартири загальною площею 39,3 кв.м, житловою площею - 16,6 кв.м що розташована за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до статті 317 ЦК України власникові належать права володіння користування і розпоряджання своїм майном. Відповідно до пункту 2 ч. 1 ст. 48 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» (надалі - Закон) Фонд безпосередньо або шляхом делегування повноважень уповноваженій особі Фонду з дня початку процедури ліквідації банку приймає в управлінь майно банку, вживає заходів щодо забезпечення його збереження, формує ліквідаційну масу, виконує функції з управління та продає майно банку. Згідно із пунктом 9 ч. 1, 2 ст. 48 Закону Фонд безпосередньо або шляхом делегування повноважень уповноваженій особі Фонду здійснює відчуження активів та/або зобов`язань банку- якщо це було передбачено планом врегулювання, або в інших випадках, передбачених Законом. З аналізу вищевказаних норм вбачається, що законодавець наділив Фонд гарантування та уповноважену особу Фонду гарантування обов`язком вчиняти дії щодо реалізації активів та/або зобов`язань банку за найвищою вартістю. Згідно частини другої статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків можуть бути як правочини (пункт І частини другої статті 11 ЦК України), так і інші юридичні факти (пункт 4 частини другої статті 11 ЦК України). Зміст правочину не може суперечити ЦК України, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам, а недодержання стороною (сторонами) правочину в момент його вчинення цих вимог чинності правочину є підставою недійсності відповідного правочину (частина перша статті 203, частина перша статті 215 ЦК України. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин. Тому відчуження майна з прилюдних торгів за своєю правовою природою відноситься до угод купівлі-продажу й така угода може визнаватись недійсною на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочину за статтями 203, 215 ЦК України. Позов про визнання недійсними електронних торгів обґрунтовано протиправністю рішення приватного нотаріуса про державну реєстрацію права власності АТ «Дельта Банк» на квартиру за адресою: [ADDRESS] . Позивачем у позові не зазначено жодного факту недодержання в момент вчинення правочину (проведення торгів, складання протоколу електронних торгів № иА-ТГ-2018-07- 16-000021-Ь від 24.07.2018) стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою -третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними право власності на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання процедури, порядку проведення торгів. При цьому, підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Тимчасовим положення, саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направ письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, щ проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо) (розділ 3);^ які регулюють сам порядок проведення торгів (розділ 4); правил, які стосуються кінцевих результатів торгів (розділ 6). Додатково Відповідач зазначає, що позивачем не наведено жодних доводів щодо порушень під час організації та проведення оспорюваних торгів, які можуть вплинути на їх результат. Правомірність рішення нотаріуса на час реєстрації права власності на майно жодним чином не впливає на результати торгів. 09.08.2018 на адресу суду надійшло клопотання про залучення третьої особи на стороні відповідача. Клопотання мотивоване тим, що [PERSON] є переможцем електронних торгів з продажу квартири за адресою: [ADDRESS] . Відтак, предметом позову є визнання недійсними електронних торгів, що фактично впливають на право власності [PERSON] , як результат рішенням суду за заявленим позовом можуть бути порушені права та інтереси третьої особи. Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 11.10.2018 скасовано заходи забезпечення позову. Скасовано заборону ПАТ «Дельта - Банк», як організатору аукціону, оформляти результати аукціону оформлених Протоколом електронних торгів № UA-EA-2018-07-16-000021-b шляхом укладення з переможцем аукціону договору купівлі-продажу квартири за адресою: [ADDRESS] . Скасовано заборону Товарній біржі «Електронні торгові системи» перераховувати кошти ПАТ «Дельта - Банк» в рахунок оплати вартості продажу квартири за адресою: [ADDRESS] у відповідності до Протоколу електронних торгів № UA-EA-2018-07-16-000021-b. Скасовано заборону ПАТ «Дельта-Банк» та Товарній біржі «Електронні торгові системи» в будь-який спосіб оформляти результати проведеного 24.07.2018 аукціону з продажу квартири за адресою: [ADDRESS] шляхом підписання протоколів продажу майна, прийняття коштів від переможця аукціону в рахунок оплати аукціону, підписання договору купівлі продажу майна на аукціоні. Не погоджуючись з вказаним рішенням позивачем було подано апеляційну скаргу. 06.12.2018 ухвалою суду було задоволено клопотання позивача та зупинено провадження у справі до розгляду пов`язаної справи, яка розглядається в Дарницькому районному суді міста Києва за №753/13859/17. Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 29.03.2021 провадження у справі було поновлено під головуванням судді Комаревцевої Л.В. 20.04.2021 [PERSON] надав до суду додаткові пояснення. В судовому засіданні представник третьої особи проти позову заперечував. Позивач, представники відповідачів та третя особа в судове засідання не прибули, про розгляд справи повідомлені в установленому законом порядку. Заяв про участь у розгляді справи не надійшло. Суд, вислухавши пояснення представника третьої особи, зважаючи на положення вимог ст. 223 ЦПК України, дослідивши матеріали справи, вважає за можливим провести розгляд справи за наданими суду доказами. Суд встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини. Судом встановлено, що [PERSON] на праві власності належала квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією свідоцтва про право власності. 25.04.2013 між ПАТ «Астра Банк» та [PERSON] було укладено кредитний договір №150102044841023, за умовами якого останній отримав кредитну лінію з кредитним лімітом в розмірі 115 000 грн. в строки та на умовах, визначених договором, строк повного виконання кредитних зобов`язань наступає 25.04.2018. З метою забезпечення виконання [PERSON] взятих на себе зобов`язань за кредитним договором, між сторонами кредитного договору було укладено іпотечний договір від 25.04.2013, який було посвідчено нотаріусом за № 946, предметом якого є однокімнатна квартира за адресою: [ADDRESS] . Між ПАТ «Астра Банк» та ПАТ «Дельта Банк» було укладено договір купівлі-продажу прав вимоги за кредитними договорами, договорами іпотеки, договорами застави, договорами поруки, в тому числі за кредитним договором та іпотечним договором, укладеним із [PERSON] , що підтверджується копією повідомлення про відступлення за № 13329/АВ-К/06122013-03422/1 від 06.12.2013. 25.02.2016 ПАТ «Дельта Банк» зареєстрував за собою право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. 24.07.2018 відбулися електронні торги з продажу майна ПАТ "Дельта Банк", а саме квартири за адресою: [ADDRESS] , переможцем яких став [PERSON] , що підтверджується протоколом електронних торгів № UA-EA-2018-07-16-000021-b. Продаж вчинено за 571 000,00 грн. Вказані кошти були сплачені [PERSON] , що підтверджується банківськими квитанціям. 23.11.2018 між ПАТ "Дельта Банк" та [PERSON] укладено договір купівлі-продажу квартири за адресою: [ADDRESS] , який засвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Савельєвим А.Ю., та зареєстрований в реєстрі за № 2356. Запис про право власності [PERSON] на квартиру за адресою: [ADDRESS] здійснено 23.11.2018 приватним нотаріусом Савельєвим А.Ю. Позивачем не надано жодного належного та допустимого доказу щодо добросовісного виконання обов`язку щодо повернення суми кредиту. Оскільки на момент реалізації ПАТ «Дельта Банк» позасудового порядку існувала прострочена заборгованість, останній зареєстрував за собою право власності на квартиру на законних підставах. Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 201/18443/17 зауважив, що правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, в разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (далі - Порядок). Підставою для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визнаних Порядком реалізації арештованого майна, а саме правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування правил, інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна, направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу чи боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну про реалізацію майна, тощо), правил які регулюють мам порядок проведення торгів, правил, які стосуються кінцевих результатів торгів. Згідно з Розділом 1 Порядку реалізації арештованого майна, Затвердженого наказом МЮУ № 2831/5 від 29.09.2016, електронні торги - це продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за якими власником майна стає учасник, який під час торгів запропонував найважчу ціну. Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору. Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Подавши свої докази, сторони реалізували своє право на доказування і одночасно виконали обов`язок із доказування, оскільки ст. 81 ЦПК закріплює правило, за яким кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Обов`язок із доказування покладається також на осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси (ст.43 ЦПК України). Тобто, процесуальними нормами встановлено як право на участь у доказуванні, так і обов`язок із доказування обставини при невизнані них сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Крім того, суд безпосередньо не повинен брати участі у зборі доказового матеріалу. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, у тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З урахуванням зазначеного, суд дійшов висновку, що продаж квартири на електронних торгах вчинений з дотриманням всіх вимог законодавства. Інші доводи позивача, які наведені у позові в межах наданих позивачем доказів, не впливають на висновки суду та не потребують детального обґрунтування, що відповідає практиці Європейського суду з прав людини. Відтак, оскільки під час розгляду справи позивачем не було доведено, що банк не мав права на відчуження спірної квартири за адресою: [ADDRESS] , суд приходить до висновку про те, що заявлені позивачем вимоги не підлягають задоволенню.

Outcome: dismissed