Jurisdiction: civil
Date: 2016-06-21 00:00:00

09 червня 2016 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Шкуратівської сільської ради Білопільського району Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що [INFO] помер його батько [PERSON], після смерті якого відкрилась спадщина на все належне його майно, зокрема на земельну ділянку площею 3,58 га, що розташована на території Шкуратівської сільської ради Білопільського району Сумської області. На даний час [PERSON] має намір прийняти спадщину, що залишилась після смерті батька, але при зверненні до нотаріуса було встановлено, що ним пропущений шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини. Причиною пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини позивач зазначив скрутне матеріальне становище та відсутність коштів для оформлення спадщини на час відкриття спадщини. Посилаючись на викладене, [PERSON] звернувся до суду з вказаним позовом і просив визначити йому додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини тривалістю в три місяці. У судове засідання [PERSON] та його представник за довіреністю [PERSON] не з'явилися, останній направив суду заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримує повністю. Представник відповідача - Шкуратівської сільської ради Білопільського району Сумської області ради в судове засідання не з'явився, сільський голова [PERSON] направила суду заяву про розгляд справи без участі їх представника, з позовом згодні. Представник третьої особи - Білопільської державної нотаріальної контори Сумської області в судове засідання не з'явився, завідувач нотаріальної контори Ковальова Л.Б. направила суду заяву про розгляд справи без участі їх представника. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін за наявними в справі доказами та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до вимог ч. 2 ст. 197 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, повно, всебічно та об'єктивно дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що батьками позивача [PERSON] були нині покійні [PERSON] та [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження позивача (а.с. 6). [INFO] помер батько позивача [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про його смерть а.с.7). Мати позивача [PERSON] померла [INFO] (а.с. 9). Звертаючись з позовом до суду [PERSON] зазначив, що після смерті батька [PERSON] відкрилась спадщина на все належне його майно, зокрема на земельну ділянку площею 3,58 га, що розташована на території Шкуратівської сільської ради Білопільського району Сумської області, яка належала померлому на підставі державного акту на право власності на землю серії [NUMBER] та яку до цього часу ніхто не прийняв (а.с. 10). Як вбачається з довідки виконкому Шкуратівської сільської ради Білопільського району від 10 травня 2016 року, заповіт від імені [PERSON] виконкомом сільської ради не посвідчувався (а.с. 8). На даний час позивач має намір успадкувати майно, що залишилось після смерті батька [PERSON], у зв'язку з чим звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Але з'ясувалось, що ним пропущений шестимісячний строк для звернення з заявою до нотаріуса про прийняття спадщини. Статтею 529 ЦК УРСР 1963 року, який діяв на час відкриття спадщини після смерті [PERSON], який помер [INFO], визначалось, що при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Згідно зі ст. 548 ЦК УРСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Статтею 549 ЦК УРСР 1963 року передбачено, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Статтею 550 ЦК УРСР 1963 року було встановлено, що строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку і без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину. Такі ж правила продовження строку для прийняття спадщини, визначено ч. 3 ст. 1272 ЦК України, а саме передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. З листа Білопільської державної нотаріальної контори від 17 червня 2016 року №848/01-16 вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON], який помер [INFO], не заводилась (а.с. 22). Позивач на час відкриття спадщини мав скрутне матеріальне становище, у зв'язку з чим не міг своєчасно подати заяву нотаріусу, яка є платною, тому ним був пропущений шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті батька. Суд вважає причини пропуску 6-ти місячного строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачем поважними, а тому йому необхідно визначити додатковий строк тривалістю в три місяці з дня набрання чинності рішенням суду. При цьому суд враховує і те, що відповідач позов [PERSON] визнає. На підставі викладеного,

Outcome: approved