Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-30 00:00:00

У листопаді 2018 року позивач звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з цим позовом. Ухвалою судді від 14.11.2018 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено до розгляду у підготовче засідання. Ухвалою судді від 11 червня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті в загальному позовному провадженні. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що Приватним виконавцем виконавчого органу м. Києва Жаботинським І.В. (відповідач 1) здійснюється зведене виконавче провадження №55998369 про стягнення з позивача грошових коштів. 07.11.2018 року позивач отримав від відповідача 1 копію акту про проведені електронні торги від 02.11.2018 року. В акті зазначається, що 05.10.2018 р. приватним виконавцем було передано на реалізацію арештоване рухоме майно боржника до ДП «СЕТАМ». Відповідно до протоколу від 31.10.2018 р. №366317, виданого ДП «СЕТАМ» електронні торги відбулися, було реалізовано лот №308175, а саме автомобіль TOYOTA LAND CRUISER 150 PRADO за 705 705,00 грн., переможцем торгів визнано [PERSON] . Позивач вважає, що ці електронні торги були проведенні з порушенням чинного законодавства та є недійсними. Тому позивач просить суд визнати недійсним електронні торги з продажу транспортного засобу TOYOTA LAND CRUISER 150 PRADO, д.н.з. [NUMBER] , які відбулись 31.10.2018 р.; визнати недійсним протокол №366317 проведення торгів; визнати недійсним акт про проведення електронних торгів від 02.11.2018 року, складений приватним виконавцем Жаботинським Іваном Володимировичем, також стягнути з відповідачів на користь позивачів судові витрати, пов`язані за сплатою судового збору. У судовому засіданні представник позивача позов підтримав, просив позовні вимоги задовольнити повністю. Відповідач 1 подав до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечив проти положень які викладені в позовній заяві. В судовому засідання проти позову заперечив, просив суд відмовити в задоволені позовних вимог позивача. У судове засідання представник відповідача 2 не з`явився, про місце, дату та час судового розгляду належним чином повідомлений, про причини неявки суд не повідомив, до суду подав відзив на позов в якому заперечував проти положень викладених в позовній заяві, просив суд відмовити в задоволені позову. У судове засідання відповідач 3 не з`явився, про місце, дату та час судового розгляду був належним чином повідомлений, про причини неявки суд не повідомив. Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч.1 ст. 223 ЦПК України). Суд, вислухавши пояснення представника позивача, відповідача 1 та всебічно дослідивши надані докази, дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню виходячи з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи Приватним виконавцем виконавчого органу м. Києва Жаботинським І.В. здійснюється зведене виконавче провадження №55998369 про стягнення з позивача грошових коштів. Відповідно до акту про проведенні електронні торги від 02.11.2018 р. - 05.10.2018 року приватним виконавцем було передано на реалізацію арештоване рухоме майно боржника до ДП «СЕТАМ», що підтверджується доданою до справи заявою про реалізацію арештованого рухомого майна №1473. Відповідно до протоколу №366317 від 31.10.2018 р. торги відбулися 31.10.2018 року та на них було реалізовано лот № 308175, а саме транспортний засіб TOYOTA LAND CRUISER 150 PRADO, 2011 року випуску, № кузова: [NUMBER] , д.н.з. [NUMBER] за ціною 705705,00 грн.. Переможцем торгів визнано учасника №23 [PERSON] . Відповідно до частини 1 статті 61 Закону України, реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Реалізація за фіксованою ціною застосовується щодо майна, оціночна вартість якого не перевищує 50 мінімальних розмірів заробітної плати. Реалізація за фіксованою ціною не застосовується до нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден незалежно від вартості такого майна. Відповідно до ч.ч. 1,2,3 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження», визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження . У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна. У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. Відповідно до частини 5 статті 57 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом. Позивачем не надано жодного доказу на підтвердження своїх тверджень про те, що суб`єктом оціночної діяльності було порушено вимоги закону щодо проведення оцінки майна. Натомість в позовній заяві лише зазначає норми, які регулюють порядок проведення оцінки майна. На підтвердження неправильності оцінки та визначення ринкової вартості майна позивач подав до суду у якості доказів скріншоти з ВЕБ-сайту https://auto.ria.com сторінок оголошень про продаж схожих автомобілів із зазначенням цін які є вищі від тієї, яку зазначив суб`єкт оціночної діяльності. Однак суд дійшов висновку про те, що надані скріншоти ніяким чином не підтверджують факт неправильного визначення вартості автомобіля позивача, тому що оцінка майна в кожному окремому випадку підлягає індивідуальному дослідженню усіх якісних особливостей об`єкту що оцінюється. Суд встановив, що ухвалою Господарського суду м. Києва від 28.02.2019 року у справ №910/21545/17 були визнані правомірними дії Приватного виконавця Жаботинського І.В. щодо опису транспортного засобу 16.08.2018 року, який належить ТОВ «НФ ТРЕЙДІНГ УКРАЇНА» в рамках зведеного виконавчого провадження №5599836669. У постанові від 02.05.2018 р. у справі № 910/10136/17 Верховний Суд дійшов висновку: "виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі- продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином». Цей висновок узгоджується і з нормами ст. ст. 650, 655 та ч. 4 ст. 656 Цивільного кодексу України, що відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів. Таким чином, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі- продажу, а відтак така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1-3 та ст. 203 Цивільного кодексу України (ч. 1 ст. 215 ЦК України). Разом із тим слід зазначити, що оскільки за змістом ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів. Згідно ч.1 ст. 74 Закону України "Про виконавче провадження" рішення, дії чи бездіяльність виконавця та посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені сторонами, іншими учасниками та особами до суду, який видав виконавчий документ, у порядку, передбаченому законом. Позивач у позовній заяві вказує на те, що ним подана скарга на дії приватного виконавця Жаботинського І.В., однак жодних доводів, які б свідчили про обов`язок І . В. Жаботинського зупинити вчинення виконавчих дій позивач не наводить. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. (ст. 81 ЦПК України). Отже, в силу вимог ст.ст. 2, 4, 12, 76-81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести належними та допустимими доказами ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності суд приходить до висновку, що зі сторони відповідачів відсутні порушення вимог законодавства під час проведення електронних торгів, позивачем не доведено порушення його прав, а тому суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача задоволенню не підлягають.

Outcome: dismissed