Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-23 00:00:00

позивач звернувся до суду з зазначеним позовом, в якому просить виділити в натурі частину житлового будинку та надвірних будівель і споруд, що знаходяться за адресою [ADDRESS] , з урахуванням частки співвласника [PERSON] ; встановити порядок користування земельною ділянкою під житловим будинком, надвірними будівлями і спорудами, двором та городом за адресою [ADDRESS] , з урахуванням частки співвласника [PERSON] . Стягнути судові витрати з відповідача. Обгрунтовує вимоги таким. Вона є співвласником спільної часткової власності, а саме 1/2 частки житлового будинку, який знаходиться за адресою [ADDRESS] , на підставі рішення Дружківського міського суду від 21.12.2017року у справі № 229/4203/17 . Відповідач [PERSON] , є співвласником 1/2 частки цього будинку. Земельна ділянка під будинком знаходиться в загальному користуванні. На теперішній час між нею та відповідачем, як співвласником, виникають непорозуміння та суперечки з приводу користування, утримання та збереження цього майна. Домовленості про спосіб виділення в натурі його частки із сумісного спільного володіння, встановлення порядку користування, розпорядження будинком та земельною ділянкою не досягнуто. Ухвалою суду від 14 вересня 2018року позов [PERSON] було залишено без руху (а.с.20-22) Ухвалою суду від 02 жовтня 2018року ,після усунення недоліків, було відкрито провадження у цивільній справі, визначено розгляд справи проводити в загальному порядку позовного провадження. Призначено підготовче засідання. (а.с.33-34 т.1) Ухвалою суду від 26 листопада 2018року у підготовчому засіданні продовжено строк підготовчого провадження у данній цивільній справі на тридцять днів (а.с.66-67 т.1). Ухвалою суду від 18 грудня 2018р призначено у данній справі будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено судовому експерту Пальченко О.Ю. Провадження у справі зупинено до проведення експертизи (а.с.75-78 т.1). Ухвалою суду від 28 січня 2020року поновлено провадженння у данній справі , призначено підготовче засідання. (а.с. 1 т.2). Ухвалою суду від 18 березня 2020року закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті. (а.с.20-21 т.2 ) В судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник адвокат Посвалюк В.В. підтримали позовні вимоги. З урахуванням висновків експерта, просять виділити в натурі майно за варіантом №7 поділу нерухомого майна судової експертизи (додаток 22) . Відповідач [PERSON] та її представник адвокат Берзінь С.Л. позовні вимоги визнали частково. Законність висновків експерта не оспорюють. Погоджуються на поділ майна, за варіантом №2 визначення порядку користування земельною ділянкою, який включає в себе варіант №1 поділу житлового будинку майна та варіант №2 поділу господарських будівель. А саме просять виділити відповідачу з приміщення житлового будинку веранду №1, площею 14,6кв.м., частину приміщення №1-1 площею 5,8кв.м., приміщення №1-2 площею 20кв.м., приміщення №1-4 площею 9,9кв.м., загальною площею 50 кв.м. С господарських будівель - ганок літ.А-1, літня кухня літ В, навіс літ. Ж. Виділити в користування земельну ділянку, на яку є правовстановлюючи документи площею 546кв.м. , в тому числі під будівлями і спорудами, також виділити їй земельну ділянку, яка є надлишком площею 301кв.м. (вказана помаранчевим кольором зі штриховкою зеленого кольору у додатку №16 до висновку на арк. 108 ) Позивачу вважають необхідним виділити за цим варіантом приміщення житлового будинку № 1-3 площею 14,1кв.м., приміщення №2-1 площею 7,0кв.м. , приміщенням №2-2 площею 6,7кв.м. , частину приміщення №1-1 площею 1,9 кв.м., приміщенням №2-3 , площею 22,4кв.м., загальною площею 52,1кв.м. З гоподарських будівель виділити сарай літ.Б Виділити в користування земельну ділянку, на яку є правовстановлюючи документи площею 546кв.м. (вкзана блакитним кольором у додатку №16 до висновку експерта, в тому числі під будівлями і спорудами, також вижілити земельну ділянку, яка є надлишком площею 301кв.м. (вказана блакитним кольором зі штриховкою зеленого кольору у додатку №16 до висновку). Вважають, що такий варіант поділу не змінює істотно ідеальні частки позивача та відповідача. При такому варіанті у позивача буде 52/100, у відповідача 48/100. Суд, дослідивши докази у справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково. Судом встановлені такі обставини справи. На підставі рішення Дружківського міського суду ЄУН 229/4203/17 від 21 грудня 2017року за позивачем зареєстровано право власності на 1/2 частку житлового будинку , який знаходиться за адресою [ADDRESS] . Загальна площа будинку складає 102,4кв.м., житлова площа 56,5кв.м. (а.с.6,13 т.1). Відомості про складові частини об"єкта нерухомого майна зазначені в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності такі: складова частина об"єкта нерухомого майна : житловий будинок, 1, А складові частини об"єкта нерухомого майна: сарай, Б; сарай, Д; літня кухня, В; погріб, Г, вбиральня, Е; навіс, Ж, огорожа,№1-2 На підставі договору дарування 1/2 частки житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель , від 13 листопада 2015року , який посвідчено приватним нотаріусом Дружківського міського нотаріального округу Донецької області Радіоновим Ю.В., за відповідачем зареєстровано право власності на 1/2 частку житлового будинку , який знаходиться за адресою [ADDRESS] . Загальна площа будинку - 102,4кв.м., житлова площа 56,5кв.м. (а.с.51-53 т.1). Відомості про складові частини об"єкта нерухомого майна зазначені в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно такі: об"єкт нерухомого майна: житловий будинок 1,А, сарай, Б; сарай, Д; літня кухня, В; погріб, Г, вбиральня,Е; навіс, Ж, огорожа, №1-2 . Згідно із ч. 1ст. 356 ЦК України, власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Отже сторони мають у спільній частковій власності зазначений будинок з надвірними будівлями. Стаття 321 ЦК України закріплює конституційний принцип непорушності права власності, передбаченийст. 41 Конституції України. Він означає, що право власності є недоторканим, власник може бути позбавлений або обмежений у його здійсненні лише відповідно і в порядку, встановлених законом. Статтею 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Держава не втручається у здійснення власником права власності. Діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов`язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до ст. ст.364,367 ЦК України, кожен із співвласників має право на виділ його частки майна, що є у спільній частковій власності в натурі або його поділ з дотриманням вимогст. 183 ЦК України. За відсутності згоди співвласників про поділ спільного майна це питання вирішується судом. Річ, яку можна поділити без втрати її цільового призначення, є подільною (ч. 1ст. 183 ЦК України). Неподільною є річ, яку не можна поділити без втрати її цільового призначення (ч. 2ст. 183 ЦК України). Виходячи з аналізу змісту норм ст.ст.183,358,364,379,380,382 ЦК України, слід дійти висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Тому визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частку жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядкустатті 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється і при виділі частки зі спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 цього Кодексу. Згідно роз`яснень, наданих судам у п.п. 6, 7постанови Пленуму Верховного Суду України від 4 жовтня 1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності на жилий будинок», виділ частки в натурі (поділ будинку) може мати місце за наявності технічної можливості виділення кожній із сторін відокремленої частини будинку із самостійним виходом (квартири), яка відповідає розміру їх часток у приватній власності або наявності технічної можливості переобладнання будинку в ізольовані квартири. В судовому засіданні сторони пояснили, що фактично будинок має окремі входи. Відповідач [PERSON] фактично користується верандою, площа якої складає 14,6кв.м. , коридором "1-1", площею 7,7 кв.м., кімнатами "1-2" , площе. 20кв.м., "1-4" - площею 9,9кв.м., "1-3" - площею 14,1кв.м. (а.с.56) . [PERSON] також пояснила, що під час дарування їй частки будинку, [PERSON] пояснював їй, що саме ці кімнати він дарує. [PERSON] і [PERSON] домовилися між собою щодо поділу будинку. [PERSON] мешкав в цій частки будинку, а [PERSON] мешкала в кімнатах 2-1,2-2,2-3. В кімнаті 2-2 є окрема піч, якою опалювався будинок, є окремий вхід через кімнату 2-1 . Тому після придбання цієї частки будинку, вона почала доглядати і обробляти земельну ділянку саме з боку цих кімнат. Також зазначає, що на час дарування, і на теперішній час, вона фактично мешкає по сусідству, а будинку [ADDRESS] Приймючи своє рішення щодо укладання договору з [PERSON], вона звичайно керувалася тим, що саме ця частка будинку і земельної ділянки були по сусідству з нею. Позивачка [PERSON] також підтвердила, що будинок має окремі входи. Проте вважає, що найменш затратним та приємним варіантом поділу будинку та земельної ділянки є запропонований експертом варіант №7, відповідно до якого у власність відповідача виділити літню кухню літ-В з навісом літ-Ж, а також 63/100сараю літ. Б. У її власність виділити житловий будинок літ.А-1 з прибудовою літ.А, 37/100 сараю літ Б. за сплатою компенсації відповідачу 8252грн. Вважає такий варіант поділу буде зручним в користуванні для обох сторін та справедливим у відповідності часток майна . Згідно висновкам судово будівельно-технічної експертизи №288/7, яка проведена судовим експертом [PERSON] , при вивченні наданих планів житлового будинку літ.А-1 з прибудовою літ.а-1, зафіксовано, що житловий будинок з прибудовою складається з двох квартир з окремими входами. Площа житлового будинку літ. А-1 з прибудовою літ. а-1 становить 102,4кв.м. Площа, яка доводиться на 1/2 частину житлового будинку з прибудовою , становить 51,2кв.м., що відповідає нормативним вимогам - п.2.4 СНиП 2.08.01-89. Виділ 1/2 частки житлого будинку , що знаходиться по [ADDRESS] , в натурі з окремим входом можливий. ( а.с.133, т.1 ,аркуш висновку 16,) Також експертизою встановлено, що порядок користування зазначеним домоволодінням , не відповідає часткам співвласників на нерухоме майно (по 1/2 ідеальних часток) (а.с.205 т.1 аркуш висновку 88) В користуванні співвласника [PERSON] знаходиться в житловому будинку літ.А-1 приміщення №1-1 площею 7,7кв.м., №1-2 площею 20кв.м., №1-3 площею 14,1кв.м., №1-4 площею 9,9кв.м., прибудова літ.А, яка відповідає приміщенню №1 - веранді площею 14,6 кв.м., також ганок літ.а-1, сарай літ.Б, літня кухня літ. В, та навіс літ. Ж, який на момент огляду обкладений цеглою, що становить 74/100 реальних часток. В користуванні співвласника [PERSON] знаходяться в житловому будинку літ.А-1 приміщення №2-1 площею 7,0кв.м., №2-2 площею 6,7кв.м., №2-3 площе. 22,4кв.м. загальною площею 36,1 кв.м., що становить 26,10 реальних часток (а.с.205, аркуш висновку 88) Враховуючи наявність можливості виділу 1/2 частки житлового будинку в натурі з окремим входом,і той факт, що порядок користування зазначеним домоволодінням не відповідає часткам співвласників на нерухоме майно (по 1/2 ідеальних часток) , і сторони не досягли згоди між собою щодо полілу цього будинку в натурі відповідно до часток, суд вважає, що права позивачки, як співвласника спірного будинку, щодо користування, володіння, розпорядження нерухомим майном порушені , тому в неї виникло право на захист шляхом постановлення вимоги щодо виділу в натурі частини житлового будинку з урахуванням частки співвласника. Дослідивши запропоновані експертом варіанти поділу майна, суд вважає, можливим застосувати варіант №2 поділу нерухомого майна при варіанті №1 поділу житлового будинку при варіанті №2 розподілу господарських будівель та споруд, при якому в користування позивачу пропонується в житловому будинку частина приміщення 1-1 площею 1,9 кв.м., приміщення 1-3 площею 14,1 кв.м., приміщення 2-1 площею 7,0 кв.м., приміщення 2-2 площею 6,7 кв.м., приміщення 2-3 площею 22,4 кв.м., сарай літ. Б., що відповідає 52/100 реальних часток. Відповідачу пропонується в житловому будинку частина приміщення №1-1 площею 5,8 кв.м. , приміщення 1-2 площею 20,0кв.м., приміщення 1-4 площею 9,9 кв.м., прибудова літ. а, що в житдлловому будинку відповідає приміщенню 1, площею 14,6 кв.м., ганок, літ. а-1, літня кухня літ. В, навіс літ. Ж. , що відповідає 48/100реальних часток. Данний варіант поділу на думку суду не змінює істотно ідеальні частки сторін, фактично відповідає поточному поділу житлового будинку. [PERSON] згодна компенсувати позивачу відхилення від ідеальних часток, що становить 2384грн. Суд вважає, що при варіант поділу майна, за яким позивач пропонує виділити їй в натурі житловий будинок літ-А з прибудовою літ-а, 37/100 сараю літ Б., відповідачу виділити в натурі літню кухню літ В з навісом літ Ж, та 63/100 сараю літ.Б. буде порушувати право власності відповідача на майно, яке вона придбала в дар від [PERSON] за договором дарування. За цим договором відповідачка придбала права власності на 1/2 частку житлового будинку з надвірними будівлями, а позивачка пропонує залишити їй літню кухню, яка є надвірною будівлею , і не є житловим приміщенням. Що стосується вимог позивача про встановлення порядку користування земельною ділянкою , яка перебуває під житловим будинком і надвірними будівлями, двором та городом за адресою [ADDRESS] , суд вважає їх такими, що не підлягають задоволенню. Відповідно до ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Згідно з ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. (ст. 81 ЦПК України) Звертаючись до суду на підставі статей 88,120 ЗК України, позивач вказувала, що домовленості про встановлення порядку користування , розпорядження та володіння земельною ділянкою з відповідачем не досягнуто. Відповідно до ст. 120 ЗК України (в редакції на момент отримання позивачем права власності на будинок) у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення. У разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди. Водночас, відповідно до ст. 125 ЗК України право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав. Згідно зі ст. 126 ЗК України право власності, користування земельною ділянкою оформлюється відповідно до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень". Згідно висновку експерта встановлений фактичний порядок користування спірною земельною ділянкою, а саме в користуванні [PERSON] знаходиться частина земельної ділянки площею 1073 кв.м., в тому числі під будівлями та спорудами (в додатку №13 вказана помаранчевим кольором) , в тому числі яка є надлишком площею 366кв.м. (в додатку №14 вказана помаранчевим кольором зі штриховкою зеленим кольором) (а.с.205, 222,223, аркуши висновку 88,105,106) В користуванні співвласника [PERSON] знаходиться частина земельної ділянки площею 621 кв.м., в тому числі під будинком, (в додатку №13 вказана блакитним кольором), в тому числі, яка є надлишком площею 236 кв.м. (в додатку №14 вказана блакитним кольором зі штриховкою зеленим кольором) Згідно п. 2 договору дарування 1/2 частки житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель, який укладений між [PERSON] та [PERSON] , 1/2 частка житлового будинок по [ADDRESS] , розташована на земельній ділянці, яка належить Дружківській міській раді Донецької області (а.с.51 т.1 ). Як роз`яснено п. 25 постанови Пленуму Верховного Суду України від 16 квітня 2004 р. № 7 «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ», у справах про встановлення порядку користування земельною ділянкою співвласників житлового будинку сторони зобов`язані подати документи про надання її для будівництва та обслуговування житлового будинку й господарських будівель та споруд; план земельної ділянки, відведеної в натурі (на місцевості); план цієї ділянки із зазначенням її частин, що перебувають у фактичному користуванні кожного із співвласників житлового будинку, а також розташованих на ній будівель, плодоягідних насаджень; правовстановлюючі документи на будинок із зазначенням розміру часток кожного із співвласників; угоду чи рішення суду про поділ будинку в натурі або визначення порядку користування ним і угоду про порядок користування земельною ділянкою, якщо вона мала місце. В судовому засіданні сторони пояснили, що в них відсутні будь-які документи, які підтверджують право користування земельною ділянкою, як попередніми власниками будинку, так і ними. Земельна ділянка використовується сторонами на підставі технічного паспорту на житловий будинок, плана земельної ділянки , згідно якому загальна площа земельної ділянки складає 1729,3м2, при нормі 1092,0м2, надлишок 637,3м2. До землеустрою, для оформлення належним чином правоустановлюючих документів на користування землею, сторони не зверталися. Отже на час розгляду спору сторонами не надано доказів, які б підтверджували визначення межі земельної ділянки в натурі. Право власності, користування на земельну ділянку ні за позивачем, ні за відповідачем не зареєстровано. Топографо-геодезичні та картографічні роботи та роботи з землеустрою, камеральні роботи не проведено. При таких обставинах, суд не вбачає підстав для задоволення вимог позивача щодо встановлення порядку користування спірною земельною ділянкою. Згідно ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволенних позовних вимог. Інші судові витрати, пов"язані з розглядом всправи, покладаються у разі часткового задоволення позовних вимог -на обидві сторони, пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Судом встановлено, що при зверненні до суду позивачем [PERSON] було сплачено судовий збір за вимоги майнового характеру в сумі 704,80грн, і за вимоги немайнового характеру - 704,80грн. (а.с.1,31 т.1) Позивачем під час розгляду справи понесені витрати на проведення експертизи в розмірі 15015грн (а.с.81,108 т.1 ), також витрати на правову допомогу в розмірі 1200грн (а.с.18 т.1) Оскільки суд прийшов до висновку про часткове задоволення вимог, то з відповідача підлягають стягненню на користь позивача судові витрати в розмірі 704,80грн, витрати на експертизу в сумі 3753,75грн (з розрахунку 15015/2=7507,5грн/2= 3753,75), витрати на правову допомогу в розмірі 600грн. загальна сума до стягнення складає 4458,55грн (704,80+3753,75+600)

Outcome: partial