Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-04 00:00:00

В провадженні Центрально - Міського районного суду м. Кривого Рогу з 21.04.2016 року перебуває цивільна справа № 216/2116/16-ц за позовом [PERSON] до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські Електромережі» про визнання недійсним рішення комісії. Провадження у справі було відкрито ухвалою судді від 25.04.2016 року. Згідно розпорядження заступника керівника апарату Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Подгородньої І.В. № 2639 від 06.12.2018 року, цивільна справа, відповідно до п. 2.3.50 "Положення про автоматизовану систему документообігу суду", шляхом повторного перерозподілу була передана судді Бутенко М. В., та ухвалою суду від 07.12.2018 року була прийнята до свого провадження. Свою позовну заяву позивач обґрунтовує наступним: 13.01.2016 року до неї в квартиру, яка належить позивачу на праві приватної власності та розташована за адресою: [ADDRESS] , прибули троє представників ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго" для заміни приладу обліку електроенергії та перенесення його на сходову площадку під`їзду. Під час вчинення вищезазначених дій представник енергопостачальної організації повідомив позивача про самовільне підключення та вони одразу почали складати акт Н№ 11917 про порушення, в якому зазначили про ніби то самовільне підключення електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальної організації поза приладом обліку прихованим способом з метою без облікового споживання електроенергії. Від підписання даного акту позивач відмовилася. Зазначені представники здійснили дії щодо заміни та перенесення приладу обліку, а квартиру позивача було відключено від електропостачання. В зв`язка із тим, що акт Н№ 11917 про порушення є лише фіксацією порушення, та не встановлює для позивача будь яких обов`язків, позивач вирішила відстоювати свої права на засіданні комісії КМЕМ ПАТ " ДТЕК Дніпрообленерго". 02.02.2016 року рішення комісії КМЕМ ПАТ " ДТЕК Дніпрообленерго", оформленого протоколом № 188 від 02.02.2016 року, було визнано правомірним складання акту Н№ 11917 про правопорушення та за формулою 2.7 п.3.1.5. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006, проведений розрахунок, за яким позивачу, як споживачу нарахований обсяг недооблікованої електроенергії об`ємом 34690 кВт.ч. на суму 21146,02 грн. Від підпису у протоколі позивач відмовилася, так як була з ним не згодна. На підставі вищевказаного рішення комісії КМЕМ у позивача, як споживача утворилася заборгованість у розмірі 21146,02 грн., на підставі якої, посилаючись на п.35 постанови КМУ № 1357 від 26.07.1999 року «про затвердження Правил користування електричною енергією для населення», позивачу ПАТ " ДТЕК Дніпрообленерго" в особі КМЕМ з січня 2016 року до теперішнього часу не постачається електроенергія, що змушує позивача терпіти незручності. Неодноразові звернення позивача до Криворізького міського центру обслуговування клієнтів ПАТ " ДТЕК Дніпрообленерго" та КМЕМ що до незаконності винесеного рішення та підключення позивача до електричної мережі, результатів не дали. Відповідно до п.53 Правил, якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку. Відповідно до ст.ст.15,16 ЦК України, подання позовної заяви про визнання недійсним рішення комісії КМЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» є належним способом захисту судом цивільних прав та інтересів особи. Позивач не здійснювала дій, направлених на без облікове споживання електричною енергією та не порушувала правил користування нею, та вважає, що рішення комісії КМЕМ ПАТ «Дніпрообленерго» по розгляду акту Н№ 117971, оформленого протоколом №188 від 02.02.2016 має бути визнано судом недійсним за наступних підстав: Позивач справно платить за використану електроенергію, має пільги щодо її використання та розрахунків, що підтверджує недоцільність самовільного підключення. Крім того, з набуття приватної власності на квартиру, а саме 23 липня 1993 року, в ній жодного разу до 13.01.2016 не проводилась технічна перевірка, що порушує вимоги п.3.33. Постанови Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996 «Про затвердження Правил користування електричною енергією» (технічна перевірка здійснюється електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на три роки) та допускає можливість самовільного підключення до набуття позивачем власності на квартиру. Договір на постачання електроенергії [PERSON] з ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» не укладався. 13.01.2016 року представниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» позивача не було повідомлено про проведення технічної перевірки, адже останні прибули для заміни та перенесення приладу обліку за моєю заявою, що не давало позивачу підстав для контролю дій їх працівників. Відповідно до п.3.33 Постанови Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996 «Про затвердження Правил користування електричною енергією», роботи з контрольного огляду засобу обліку та технічної перевірки розрахункових засобів обліку електричної енергії проводяться у присутності уповноважених представників споживача, а в разі, якщо споживач купує електричну енергію у постачальника електричної енергії за нерегульованим тарифом - додатково в присутності представників постачальника за нерегульованим тарифом та оформляються актом про проведені роботи із зазначенням в акті прізвища уповноваженого представника електропередавальної організації, який проводив роботи, та номера його службового посвідчення, підстави проведення технічної перевірки або контрольного огляду засобу обліку та детального опису результатів обстеження. Представником ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» (чоловіком) здійснювалось розпломбування приладу обліку для його заміни, що давало змогу для маніпуляції проводкою електромережі, адже при виявленні порушення позивач не була присутня так як знаходилась з двома представниками (жінками) в іншій кімнаті квартири. Позивач не бачила точки самовільного підключення і проводу яким воно здійснювалось, та коли здійснювався надріз даного проводу (мідь 4 мм). Крім того, 13.01.2016 року, зі слів представників ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», ними були усунені усі недоліки, чим вони не дали позивачу змоги спростувати факт наявності самовільного підключення. Відеозйомка, про яку зазначають представники ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», знята відрізками, вже після начебто виявленого порушення, що не є належним доказом. Відповідно до п.6.42 Постанови Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996 «Про затвердження Правил користування електричною енергією», на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недорахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Відповідно до п.6.41 зазначених правил, в акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень. Відповідно до рішення комісії КМЕМ, оформленого протоколом №188 від 02.02.2016, самовільне підключення до електромережі поза приладом обліку, відноситься до п.3.1.5. Методики та проведений розрахунок з 13.01.2013 по 13.01.2016 за 1095 днів по формулі 2.7. Формула 2.7. у відповідності до Методики, являє собою: W = P · t , доб.с.п. с.п. вик.с.п. Однак, Акт не містить посилання на конкретний пункт Правил, що порушений позивачем. В Акті не визначено вихідні дані, необхідні для визначення обсягу неврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків, а саме відсутнє зазначення струму споживання само підключення (А), перелік струмоприймачів під`єднаних позивачем до електричної мережі та режим їх роботи, дозволена потужність відповідно умов Договору, час роботи струмоприймачів протягом доби, відсутні заміри сили струму та фазової напруги, що не дає можливості розрахувати Р с.п. Крім того, в протоколі рішення комісії, невірно зазначений період 13.01.2013 по 13.01.2016 року за який проводиться розрахунок, так як відповідно до даної формули 2.7., для розрахунку загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії береться сумарна кількість днів у періоді від дня набуття споживачем права власності на електроустановку (але не більше сумарної кількості днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення) до дня усунення порушення. В даному випадку, кількість днів для перерахунку становить 368 днів. Таким чином за відсутністю та невідповідністю вихідних даних, комісія КМЕМ не могла здійснити розрахунок начебто самовільного підключення та нарахувати позивачу необлікований обсяг електричної енергії об`ємом 34690 кВт.г. на суму 21 146, 02 грн. Відповідно до п.6.42 зазначених правил, рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків. Однак, розрахунок вартості у відповідності до зазначеного пункту позивачу разом з протоколом вручений не був та у його наданні Криворізьким міським центром обслуговування клієнтів ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» відмовлено, що доводить незаконне нарахування позивачу заборгованості. Позивач просить суд винести рішення, яким визнати недійсним рішення комісії КМЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», оформленого протоколом № 188 від 02 лютого 2016 року, стягнути з ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» на користь позивача понесені нею судові витрати. На заперечення заявлених позовних вимог відповідач надав до суду письмові пояснення, які обґрунтовує наступним: за текстом позовної заяви Позивач стверджує, що не здійснювала дій, направлених на без облікове споживання електроенергії, не порушувала ПКЕЕН та зазначає, що належним чином виконує обов`язки по сплаті послуг з постачання електричної енергії. З цього приводу зазначають, що діюче законодавство передбачає єдиний спосіб доведення стороною тих обставин, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, - надання суду належних, допустимих і достовірних доказів та доведення перед судом їх переконливості. При цьому, відповідно до п. 53 ПКЕЕН разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. В силу положень п. 53 ПКЕЕН єдиним належним та допустимим доказом фіксації порушення ПКЕЕН є акт про порушення, правомірність якого не ставиться у залежність від сплати чи несплати послуг з постачання електричної енергії. Позивач у своєму позові стверджує, що в момент проведення технічної перевірки 13.01.2016 р., остання перебувала в іншій кімнаті з двома представниками Відповідача, що не дало їй можливість контролювати дії працівника, який здійснював розпломбування приладу обліку для його заміни. Вказана обставина, на переконання Позивача, свідчить про можливість проведення маніпуляцій з проводкою електромережі. З цього приводу зазначають, що положення п. 53 ПКЕЕН не передбачає необхідності контролю з боку споживачів за діями представників енергопостачальної організації під час проведення технічної перевірки, оскільки з системного аналізу положень вказаного пункту ПКЕЕН вбачається, що присутність споживача необхідна лише для допуску працівників до електроустановки та для підписання акту про порушення. Також, у позові позивача зазначається, що акт не містить посилання на конкретний пункт Правил, що були порушені Позивачем, а також не містить вихідні дані, необхідні для визначення обсягу неврахованої електроенергії та/або суми завданих споживачем збитків. Вважають, що такі твердження Позивача є безпідставними, оскільки відповідно до ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Вказана норма закону є так званою «бланкетною диспозицією», тобто такою нормою права, яка лише абстрактно називає або описує окремі ознаки порушення ПКЕЕН, а для їх конкретизації відсилає до приписів інших нормативно - правових актів (ПКЕЕН/Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією). Стосовно відсутності даних для визначення обсягу неврахованої електроенергії зазначають, що імперативні вимоги до змісту акту про порушення правил користування електричною енергією для населення передбачені п. 4.6. Методики, зі змісту якого вбачається, що в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності, перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення, фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. З огляду на зазначене вважають, що складений акт про порушення № 117917 від 13.01.2016 р. містить всі обов`язкові дані, передбачені Методикою для визначення обсягу неврахованої електроенергії та/або суми завданих споживачем збитків. Стосовно визначення періоду заборгованості з 13.01.2013 р. по 13.01.2016 р. зазначають наступне: в позовній заяві Позивач стверджує про неправильність проведеного розрахунку за актом, оскільки вважає що його слід було б проводити за 12 календарних місяців, а не за 3 роки. Так, в обґрунтуванні вказаної позиції Позивач зазначає, що відповідно до формули 2.7. для розрахунку загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії береться сумарна кількість днів у періоді від дня набуття споживачем права власності на електроустановку (але не більше сумарної кількості днів у 12 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення) до усунення порушення. Позивач в даному випадку посилається не на формулу 2.7. Методики, а на п. 2.7. Методики, який не застосовується до даних правовідносин. У даному випадку визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Позивачем ПКЕЕН, слід здійснювати відповідно до п.п.6 п.3.1 Методики, яка застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення такого порушень ПКЕЕН: самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника. Пунктом 3.3 Методики встановлено, що розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів, які відповідно до даного випадку визначаються згідно з другим абзацом п.п. «а» п.3.3 Методики, а саме : якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Таким чином, виконаний Відповідачем розрахунок повністю відповідає положенням чинного законодавства, а саме п. 3.3. Методики в частині визначення періоду нарахувань. Просять суд у задоволенні позову [PERSON] до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські Електромережі`про визнання недійсним рішення комісії відмовити в повному обсязі. В судовому засіданні, 26.02.2021 року, позивач та представник позивача підтримали позовні вимоги та просили суд їх задовольнити в повному обсязі, просять суд винести рішення, яким визнати недійсним рішення комісії КМЕМ ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго", оформленого протоколом № 188 від 02.02.2016 року та стягнути з відповідача на користь позивача [PERSON] понесені нею судові витрати по справі за сплату судового збору. Представник відповідача Шеремет І. О. в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, з підстав, викладених у письмових поясненнях відповідача. Вислухавши позивача, представника позивача, представника відповідача, дослідивши письмові докази, судом встановлені обставини справи та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до статті 76 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно зі статтею 77 Цивільного процесуального кодексу України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Згідно зі статті 79 Цивільного процесуального кодексу України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Захист цивільних прав це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміються закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в ст.16 ЦК України. Особа, право якої порушено, може скористатися не любим, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. За змістом зазначеної норми цивільного права, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обовязку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Судом встановлено, що ПУБЛІЧНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» у відповідності із Законом України „Про електроенергетику" та ПКЕЕН, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999р. постачає електричну енергію його споживачам. Відповідно до облікової бази даних за адресою: [ADDRESS] , що є місцем реєстраційного обліку позивача [PERSON] , відкрито особовий рахунок за № [NUMBER] на ім`я [PERSON] . Договір на постачання електроенергії [PERSON] з ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» не укладався. Працівниками енергопостачальної компанії за адресою [ADDRESS] , 13.01.2016 року був складений акт Н№ 117917 в якому зазначили про самовільне підключення електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальної організації поза приладом обліку прихованим способом з метою без облікового споживання електроенергії. Від підписання даного акту позивач відмовилася, так як була з ним не згодна. У відповідності до протоколу № 188 від 02.02.2016 року засідання комісії КМЕМ ПАТ " ДТЕК Дніпрообленерго" , комісією був розглянутий акт Н№ 117917 від 13.01.2016 року відносно [PERSON] , прийнято рішення про правомірність складання акту Н№ 11917 про правопорушення та за формулою 2.7 п.3.1.5. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006, проведений розрахунок, за яким позивачу, як споживачу нарахований обсяг недооблікованої електроенергії об`ємом 34690 кВт.ч. на суму 21146,02 грн. Від підпису у протоколі позивач відмовилася, так як була з ним не згодна. На підставі вищевказаного рішення комісії КМЕМ у позивача, як споживача утворилася заборгованість у розмірі 21146,02 грн., на підставі якої, посилаючись на п.35 постанови КМУ № 1357 від 26.07.1999 року «про затвердження Правил користування електричною енергією для населення», позивачу ПАТ " ДТЕК Дніпрообленерго" в особі КМЕМ з січня 2016 року до теперішнього часу не постачається електроенергія, що змушує терпіти незручності. Частиною 1 статті 26 Закону України «Про електроенергетику» встановлено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Відповідно до ч.1 ст.27 Закону України «Про електроенергетику» споживач несе відповідальність згідно з законодавством за пошкодження приладів обліку, порушення правил користування енергією. Згідно з ч.2 ст.27 Закону України «Про електроенергетику» встановлено, що правопорушеннями в електроенергетиці, окрім іншого, є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станційі мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією. Відповідно до п.п.1.3,1.4 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ №28 від 31.07.1996 року (далі - ПКЕЕ), постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом. Точка продажу електричної енергії споживачу установлюється на межі балансової належності його електроустановок та зазначається в договорі про постачання електричної енергії або в договорі про купівлю-продаж електричної енергії. Пунктом 5.1. ПКЕЕ встановлено, що договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов`язків сторін. Підпунктами 1,2 п.10.2 ПКЕЕ визначено, що споживач електричної енергії зобов`язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); оплачувати обсяг спожитої електричної енергії, а також здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору. Згідно з п.6.41 ПКЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці. Згідно з п.6.42 ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії. Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків. Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. Постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) під час вручення протоколу споживачу зобов`язаний ознайомити споживача з його правом щодо можливості оскарження рішення комісії. У разі задоволення судом скарги споживача постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) скасовує відповідний акт про порушення. Оплачені споживачем за рішенням комісії кошти постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) має право зарахувати як погашення існуючої заборгованості цього споживача з найдавнішим терміном її виникнення (який не перевищує трьох років), у разі відсутності заборгованості - зараховує ці кошти в рахунок майбутніх розрахункових періодів або, за заявою споживача, повертає оплачені ним кошти. Позивач [PERSON] справно плачувала за використану електроенергію, що підтверджується довідкою Криворізького об`єднання міської довідково-інформаційної служби «НОВА-КОМ» з відображенням переплати за електроенергією станом на 01.01.2016 та сама запросила представників ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» до квартири для перенесення лічильника, що підтверджує недоцільність використання самовільного підключення. Відповідно до п. 4.6. «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» затвердженою постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006, в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності, перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення, фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. Відповідно до п 4.7. Методики, в акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) у своєму листі від 14.12.2017 № 12980/20.3/7-17 (міститься в матеріалах справи) вказала, що в Акті не вказано поперечної площі перерізів та матеріалів всіх проводів (кабелів), які зображені на схемі електропостачання споживача, наведеній в Акті, та використані в схемі самовільного підключення (зокрема, «фазного» проводу (кабелю), використаного до облікового автоматичного вимикача, та нульового проводу, використаного до приладу обліку). НКРЕКП у своєму листі також вказує на те, що представники енергопостачальника мали можливість виявити вказане в Акті порушення під час проведення контрольного огляду приладу обліку, а тому період, за який має здійснюватися розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії на підставі Акта, має визначатися відповідно до вимог підпункту «а» пункту 3.3 Методики, а саме: з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Таким чином, за відсутності позначення на схемі Акта № Н117917 від 13.01.2016 межі балансової належності та частини електромережі за балансовою належністю, до якої було здійснено «самовільне підключення» без облікового проводу, не враховуючи невірне застосування Методики щодо кількості днів розрахунку, комісія КМЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» не мала право здійснити нарахування за зазначеним актом. Відповідно до п.3.33 Постанови Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України № 28 від 31.07.1996 «Про затвердження Правил користування електричною енергією», роботи з контрольного огляду засобу обліку та технічної перевірки розрахункових засобів обліку електричної енергії проводяться у присутності уповноважених представників споживача, а в разі, якщо споживач купує електричну енергію у постачальника електричної енергії за нерегульованим тарифом - додатково в присутності представників постачальника за нерегульованим тарифом та оформляються актом про проведені роботи із зазначенням в акті прізвища уповноваженого представника електропередавальної організації, який проводив роботи, та номера його службового посвідчення, підстави проведення технічної перевірки або контрольного огляду засобу обліку та детального опису результатів обстеження. Однак, порушення зазначене в Акті № Н117917 було виявлено без участі споживача, чим було порушено вимоги Правил. В зв`язку з усім вищезазначеним, суд вважає, що рішення комісії КМЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» щодо визнання правомірності складання акту Н№ 117917 від 13.01.2016 та нарахування позивачу не облікованої електроенергії об`ємом 34960 кВт.г. на суму 21 146,02 грн., оформленого протоколом №188 від 02.02.2016, порушує вимоги постанови КМУ № 1357 від 26.07.1999 «Про затвердження Правил користування електроенергією для населення», постанови НКРЕ №28 від 31.07.1996 «Про затвердження Правил користування електричною енергією», постанови НКРЕ №562 від 04.05.2006 «Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», а тому має бути визнано недійсним. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розподіляючи судові витрати між сторонами, суд керується ст. 141 ЦПК України та стягує з відповідача на користь позивача сплачені судові витрати по справі, а саме сплачений судовий збір в розмірі 551.20 грн.

Outcome: approved