Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-14 00:00:00

КП «ЖКС «Вузівський» 10.10.2016 року звернулося до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги, в якій просить суд стягнути з відповідача на користь КП «ЖКС «Вузівський» заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги за період з 01.11.2012 року по 31.07.2015 року у загальному розмірі 4222 гривні 99 копійок, яка складається з: заборгованості за послуги з УБПТ у розмірі 3771 гривня 52 копійки; заборгованості за послуги з обслуговування ліфтового обладнання у розмірі 231 гривня 97 копійок, заборгованості за послуги з вивезення сміття «СОЮЗ» у розмірі 219 гривень 50 копійок, та просить стягнути витрати по сплаті судового збору в сумі 1378 гривень 00 копійок. В обґрунтування заявлених позовних вимог представник позивача посилається на те, що відповідач [PERSON] є відповідальним власником (із відкритим особовим рахунком № [NUMBER], що свідчить про наявність договірних відносин) квартири [ADDRESS], що підтверджується довідкою з місця проживання про склад сім'ї та реєстрацію, в багатоквартирному будинку, який обслуговується КП «ЖКС «Вузівський». Відповідач в порушення своїх обов'язків, несвоєчасно вносила оплату за надані житлово-комунальні послуги, що суперечить ст.526 ЦК України і згідно ст.525 ЦК України, не допускається одностороння відмова від зобов'язань. КП «ЖКС «Вузівський» зверталось до суду щодо видачі судового наказу про стягнення заборгованості з [PERSON], але ухвалою від 02.09.2015 року по справі №520/12115/15-ц Київського районного суду м. Одеси КП «ЖКС «Вузівський» відмовлено у прийнятті заяви про видачу судового наказу про стягнення з [PERSON] заборгованості за житлово-комунальні послуги. Зважаючи на вищевикладене, КП «ЖКС «Вузівський» вимушено було звернутись до суду з позовною заявою про стягнення з [PERSON] заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги за період з 01.11.2012 р. по 31.07.2015 р. в сумі 4222, 99грн., яка складається зі складових: УБПТ - 3771,52грн., ліфт - 231,97грн., вивезення сміття «СОЮЗ» - 219,50грн. Представник КП «ЖКС» Вузівський» у минулих судових засіданнях позовні вимоги підтримувала в повному обсязі. У судове засідання, призначене на 15.03.2016 року представник позивача не зявилась, про дату, час та місце проведення судового засідання була сповіщена належним чином, надала до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала, просила суд їх задовольнити та розгляд справи провести за її відсутності, проти заочного рішення суду не заперечує. Відповідач [PERSON] у судове засідання не зявилась, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлялась належним чином, про причини неявки суд не повідомила. Відповідно до ст.74 ЦПК України, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином. Частиною 3 ст. 76 ЦПК України передбачено, що якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь кому з повнолітніх членів сім'ї, які проживають разом з нею. Згідно з відповіддю відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Одеській області (а.с.21) [PERSON], [INFO], з 15.12.2006 року зареєстрована за адресою: [INFO], та саме за цією адресою направлялись судові повістки на імя [PERSON]. Суд також зазначає, що відповідно до ч. 3 ст. 27 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі, зобовязані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обовязки. Судом, враховано, що в силу вимог ч. 1\~ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України"). При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі\~\~„Юніон Аліментаріа [PERSON] проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини. Згідно з ч.4 ст.169 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Враховуюче вищевикладене, а також, що відповідно до ч.1 ст. 157 ЦПК України, суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі, та у відповідності до ст.ст. 224, 225 ЦПК України, Київським районним судом м. Одеси було ухвалено провести розгляд справи за відсутності сторін по справі та постановлена ухвала про заочний розгляд справи. Дослідивши та вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позов Комунального підприємства «Житлово-комунальний сервіс «Вузівський» про стягнення заборгованості за спожиті житлово-комунальні послуги підлягає задоволенню з наступних відстав. Як вбачається із матеріалів справи та встановлено судом, згідно з п. п. 1.3, 1.4 Статуту Комунального підприємства «Житлово-комунальний сервіс «Вузівський», затвердженого Рішенням Одеської міської ради № 1449-V від 4 липня 2007 року, засновником КП «ЖКС «Вузівський» є Одеська міська рада. Рішенням Одеської міської ради зі № 1165-V від 05.04.2007 року «Про реорганізацію комунальних підприємств та затвердження їх статутів у новій редакції», КП «Дирекція єдиного замовника «Вузівське» шляхом злиття з КП «Дирекція єдиного замовника «Чубаївське»\~\~було реорганізоване у комунальне підприємство «Житлово - комунальний сервіс «Вузівський», який слід вважати правонаступником реорганізованих підприємств. Розпорядженням Одеського міського голови № 97-01р. від 28.01.2003 року «Про передачу майна в повне господарське ведення комунальним підприємствам «Дирекція єдиного замовника» будинок №5-А, по проспекту Маршала Жукова, в м. Одесі, був переданий на баланс КП «ДЄЗ «Вузівське», правонаступником якого є позивач. Частиною 2\~статті 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»,\~виконавець зобовязаний здійснювати контроль над технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; вчасно проводити підготовку житлового будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування й ремонт внутрішньо будинкових мереж, вживати заходів по ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у строк, установлений договором або законодавством. Як вбачається з п. 1.3 і п. 4.1 Порядку визначення виконавця житлово-комунальних послуг у житловому фонді, затвердженого\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 60 від 25 квітня 2005 року\~і зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 травня 2005 року № 541/10821, виконавцем житлово-комунальних послуг може бути суб'єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання відповідних житлово-комунальних послуг, і який може забезпечити виконання зобов'язань, визначених у ч.2 ст. 31 «Про житлово-комунальні послуги».\~\~ КП «ЖКС» Вузівський» здійснює функції виконавця робіт з утримання будинків, споруд і прибудинкової території, приймає на баланс житлові будинки, їх інженерне обладнання, укладає договір з ремонтно - експлуатаційними підприємствами, енерго-, водопостачальними й іншими спеціалізованими організаціями, які забезпечують функціонування систем життєзабезпечення будинків і прилеглої території. Оплату наданих житлово-комунальних послуг споживач повинен вносити на рахунок КП «ЖКС «Вузівський». Відповідно до довідки з місця проживання про склад сімї та реєстрації, виданої КП «ЖКС «Вузівський» від 13.08.2015 року за №2147, в квартирі [ADDRESS] зареєстрована одна особа [PERSON], на яку відкритий особовий рахунок №6226905072. Як вже зазначалось, зазначений будинок знаходиться на балансі та обслуговується позивачем, яким надаються комунальні послуги в зазначеному будинку на підставі Статуту, відповідно до затверджених рішенням виконавчого комітету Одеської міської ради від 28.10.2008 року тарифів. Судом встановлено, що КП «ЖКС «Вузівський» зверталося із вимогами про стягнення заборгованості з [PERSON] у наказному порядку, однак ухвалою Київського районного суду міста Одеси від 02.09.2015 року по справі №520/12115/15-ц КП «ЖКС «Вузівський» відмовлено у прийнятті заяви про видачу судового наказу. Позивач на підтвердження наявності заборгованості у відповідача по сплаті за надані житлово-комунальні послуги, надав до суду розрахунок, з якого вбачається, що заборгованість [PERSON] перед позивачем за спожиті житлово-комунальні послуги за період з 01.11.2012 року по 31.07.2015 року становить у загальному розмірі 4222 гривні 99 копійок, яка складається з: заборгованості за послуги з УБПТ у розмірі 3771 гривня 52 копійки; заборгованості за послуги з обслуговування ліфтового обладнання у розмірі 231 гривня 97 копійок, заборгованості за послуги з вивезення сміття «СОЮЗ» у розмірі 219 гривень 50 копійок. Відповідно до\~ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»,\~\~житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої\~\~на забезпечення\~\~умов\~\~проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках\~\~і\~\~спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до\~\~нормативів, норм, стандартів, порядків і правил. Згідно зі\~ст. 14 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»,\~ціни/тарифи на комунальні послуги та послуги з утримання будинків і споруд та\~\~прибудинкових територій формуються і затверджуються\~\~органами\~\~виконавчої\~\~влади\~\~та органами місцевого самоврядування відповідно до їхніх повноважень, визначених законом. Статтею 20Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що\~ споживач зобов'язаний, зокрема, оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Відповідно до\~ст. 32 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»,\~плата за\~\~ житлово-комунальні послуги нараховується щомісячно відповідно до умов договору. Розмір плати за комунальні послуги розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів та показань засобів обліку або за нормами, затвердженими в установленому порядку. Розмір\~\~плати\~\~за утримання будинків і споруд та прибудинкових територій встановлюється залежно від капітальності, рівня облаштування та благоустрою. Згідно з положеннями\~ст. 67 Житлового кодексу\~України, плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, теплова енергія та інші послуги) береться крім квартирної плати за затвердженими у встановленому порядку тарифами. Відповідно до\~ст. 68 Житлового кодексу\~України, наймач зобов'язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги. Квартирна плата та плата за комунальні послуги в будинках державного і громадського житлового фонду вносяться щомісяця в строки, встановлені Кабінетом Міністрів України. Крім того, вказаний вище обов'язок також передбачено ст. 7 «Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями», де зазначено, що власник та наймач (орендар) квартири зобов'язаний, зокрема, оплачувати надані житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Відповідно до\~ст. 526 ЦК України\~зобовязання повинно виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог\~відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Суд також погоджується із доводами представника позивача, що відсутність укладеного договору не є підставою для звільнення споживача від оплати житлово-комунальних послуг. Оскільки, в ухвалі Верховного Суду України від 08.04.2009 року /справа № 6-1123св09/ та ухвали від 07.09.2011 року /справа № 6-56220св10/ розяснено, що відсутність між сторонами договірних відносин не є підставою для звільнення відповідача від оплати житлово-комунальних послуг. Крім того, у листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства № 12/20-8-1276 від 31.08.2009 року зазначено, що відносно права підприємств житлово-комунального господарства подавати судові позови при відсутності договору слід зазначити, що чинне законодавство України передбачає різні форми договору (у тому числі усну), а споживач зобовязаний сплачувати кошти за надані послуги, оскільки, відповідно до\~ст. 11 ЦК України\~зобов'язання виникають не лише з підстав, передбачених цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обовязки». Крім того, суд зазначає, що відповідно до положень\~статті 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»,\~відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірній основі. Статтями\~20,\~21\~цього\~Закону визначено обов'язки споживача та виконавця житлово-комунальних послуг. Зокрема, обов'язками споживача є укладення договору на надання житлово-комунальних послуг, підготовленого виконавцем на основі типового договору; оплата житлово-комунальних послуг у строки, встановлені договором або законом, а обов'язком виконавця надання послуг вчасно та відповідної якості згідно з законодавством та умовами договору; підготовка та укладання із споживачем договору про надання житлово-комунальних послуг з визначенням відповідальності за дотримання умов його виконання згідно з типовим договором. Таким чином, укладення договору на надання житлово-комунальних послуг, підготовленого виконавцем послуг на основі типового договору, є не правом, а обов'язком споживача. Ухилення останнього від укладення договору не звільняє від плати за надані та спожиті комунальні послуги. Відсутність договору не є безумовною підставою для відмови в позові про стягнення заборгованості плати за фактично спожиті послуги. Відповідно до\~ст.10 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до\~ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Відповідно до п. 6\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду (стаття 159 ЦПК), рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін. Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги, що в порушення вищезазначених приписів закону, відповідачем не здійснювалася сплата за спожиті житлово-комунальні послуги у належному розмірі, позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, стягненню з відповідача [PERSON] на користь позивача підлягає заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги за період з 01.11.2012 року по 31.07.2015 року у загальному розмірі 4222 гривні 99 копійок, яка складається з: заборгованості за послуги з УБПТ у розмірі 3771 гривня 52 копійки; заборгованості за послуги з обслуговування ліфтового обладнання у розмірі 231 гривня 97 копійок, заборгованості за послуги з вивезення сміття «СОЮЗ» у розмірі 219 гривень 50 копійок. Відповідно до\~ст. 88 ЦПК України,\~судові витрати підлягають стягненню з відповідача на користь позивача КП «ЖКС «Вузівський».

Outcome: approved