Jurisdiction: civil
Date: 2014-03-16 00:00:00

[PERSON] та [PERSON] звернулись до суду із позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, в обґрунтування якого вказали, що є власниками квартири [ADDRESS]. Відповідач [PERSON] є власником квартири[ADDRESS] у вказаному будинку, що розташована поверхом вище. З листопада 2009 року відповідач заселив в квартиру квартирантів,які в ночі по 8-10 чоловік вчиняли навмисні групові стрибки по підлозі квартири, внаслідок чого у квартирі позивачів з'явились стельові тріщини міжпанельних стиків по всій квартирі шириною від 2 мм до 2,5 мм. Вартість ремонту квартири позивачів встановлено висновком експертного дослідження будівельно-технічної експертизи. Внаслідок триваючих протиправних дій позивачі перенесли сильне душевне потрясіння та моральні переживання. Внаслідок сильних душевних хвилювань, що були викликані протиправною поведінкою мешканців та власників квартири [ADDRESS] погіршився стан здоров'я [PERSON] і у вересні 2010 року він став інвалідом другої групи загального захворювання. Враховуючи характер та обсяг заподіяних моральних страждань розмір моральної шкоди позивачі оцінюють у 5000 гривень. Просять стягнути з [PERSON] в рівних частках на користь [PERSON], [PERSON] матеріальну шкоду в сумі 5537грн та відшкодування моральної шкоди в сумі 5000грн. В судовому засіданні [PERSON] позовні вимоги підтримав та просив задоволити в повному обсязі, стягнути з відповідача на користь позивачів в рівних частках матеріальну шкоду в сумі 5537грн., моральну шкоду в сумі 5,0тис.грн. та витрати на проведення експертного дослідження будівельно-технічної експертизи в сумі 700грн. також в судовому засіданні позивач вказав, що на даний час провів ремонтні роботи за власні кошти в кухні, ванній та туалетній кімнатах та частково в коридорі, на що витратив близько 2,0тис.грн. [PERSON] в судове засідання не з'явилась, подала до суду письмову заяву, в якій просить справу слухати за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав, надав суду заперечення, в яких вказав, що [PERSON] як власник квартири, не вчиняв протиправних дій, а за дії квартирантів він не повинен нести відповідальність, а тому представник вважає не доведеним та обґрунтованим розмір матеріальної та моральної шкоди. Суд заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого відділом приватизації Хмельницького міськвиконкому від 23.11.1994р. № 8563 [PERSON] та [PERSON] є власниками квартири [ADDRESS]. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 14.04.1992р., посвідченого державним нотаріусом першої Хмельницької державної нотаріальної контори, зареєстрованого в реєстрі за № 3-2682. [PERSON] не проживає в даній квартирі, здає квартиру в найм, з 2009 року квартиранти, які проживали в цій квартирі, неодноразово порушували правила та норми проживання. Відповідно до листа начальника Зарічанського ВМ Хмельницького МВ УМВС України в Хмельницькій області від 20.01.2010р. №465 зазначено, що факти непристойної поведінки квартирантів кв. 14 встановлені працівниками міліції. Неодноразово квартиранти кв. 14 попереджувалися про неприпустимість протиправних дій установлених Правилами проживання, так навмисний гуртовий шум, групові скачки та голосні крики продовжуються надалі, аналогічні висновки містяться в листі управління МВС України в Хмельницькій області від 14.06.2011р. № 12/М-209. Внаслідок порушення квартирантами Правил проживання позивачам завдана моральна шкода, яку вони оцінюють в 5,0тис.грн. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» №4 від 31.03.1995, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. У п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз'яснено, що моральна шкода може полягати, зокрема у моральних переживаннях у зв'язку з ушкодженням здоров'я, у порушенні прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Позивачі в обґрунтування моральної шкоди вказали на те що є людьми похилого віку, яким протиправною поведінкою квартирантів кв. 14 створені нестерпні умови проживання, з урахуванням обставин справи суд вважає, що моральна шкода завдана позивачам підлягає відшкодуванню в повному обсязі. Також відповідно до акту технічного обстеження квартири [ADDRESS], комісія будівельного об'єднання «Октант» зробила висновок, що причиною виникнення тріщин в стиках між панельного поверхового перекриття і виникнення тріщин на стінах квартири послужили динамічні навантаження на міжповерхове перекриття квартири, яке створили мешканці кв. 14, що знаходиться поверхом вище, на 4 поверсі. Наказом управління житлово-комунального господарства Хмельницької ОДА від 10.10.2011р. № 24 створено комісію з перевірки звернення [PERSON], зазначеною комісією 21.10.2011р. складено акт про те що, при огляді квартири позивачів на момент перевірки виявлено, зокрема, : - тріщини на стиках між панелями перекриття (в спальній, кухні, ванній і туалетній кімнатах шириною до 1,0мм, у вітальній кімнаті до 2-х мм, у коридорі від 2,0мм до 2,5мм) - тріщини по всій довжині мають розгалужену павутино подібну рвану форму, на стіні між коридором і вітальною кімнатою на дверним пройомом наявні глибокі наявні глибокі тріщини трикутної форми, довжина між панельних повздовжних тріщин : у спальні - 4,5мм, у вітальній - 4,0мм, коридорі - 1,5 мм і 2,5 мм, кухні - 2,9 мм, ванній і туалетній кімнатах - 2,5 мм. - на вертикальних опорних стінах квартири також є павутино подібні тріщини довжиною до 0,5 мм. Враховуючи листи Хмельницького МВ УМВС України в Хмельницькій області 16.03.2011р. № 12/М та управління МВС України в області від 14.06.2011р. № 12/м-209, вищевказана комісія прийшла до висновку, що причиною утворення тріщин в стиках міжпанельного перекриття в кв. 10 і тріщини під стиками панелей на стінах вказаної квартири є навмисні групові стрибки мешканців кв. [ADDRESS], які спричинили динамічне навантаження на між панельне перекриття. Відповідно до висновку №59/12 експертного дослідження будівельно-технічної експертизи від 10.08.2012р. вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS], внаслідок пошкодження оздоблення конструктивних елементів стелі та стін становить 5537грн. По справі судовим експертом [PERSON] проведено судову будівельно-технічну експертизу, відповідно до висновку № 09/13 б/д, якої зазначено що, в житловому будинку [ADDRESS] наявні незначні просідання фундаментів, внаслідок чого утворились незначні тріщини на його стінах. Просідання фундаменту та наявність тріщин на стінах житлового будинку по [ADDRESS], свідчить про те, що житловий будинок при його експлуатаційному періоді 29 років, фізичному зносі 28,0%, в аварійному стані не перебуває та капітального ремонту не потребує. Для утворення тріщин на стелі у квартирі № 10 необхідно виконувати стрибки у квартирі [ADDRESS] вагою 17тонн 400 кг та кількості 217 чоловік. Вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] становить 3314грн. Відповідно до рецензії будівельно-технічної експертизи № 09/13 б/д, виконаної Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз ім проф.Бокаріуса зазначено, що висновок складено на низькому професійному рівні, допущено безліч помилок та описок. Висновки надані не по всім питанням ухвали суду, дослідження по питанням виконано не у повному обсязі, висновки є необґрунтованими. При цьому зазначено, що при розрахунках кількості чоловік при виконання навмисних групових стрибків, які б призвели до утворення тріщин на стелі кімнати, прийнято невірне тимчасове навантаження 400кг/м2, яке згідно ДБН В.1.2-2-2006 «Навантаження і впливи» для житлових будинків складає 150кг/м2, крім того не враховано коефіцієнт динамічності. За рішенням Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції від 23.08.2013р. судового експерта [PERSON] притягнуто до дисциплінарної відповідальності шляхом призупинення дії свідоцтва судового експерта до проходження нею стажування в науково-дослідній установі судових експертиз Мін'юсту та повторної атестації в ЦЕКК. Призначені судом згідно ухвали суду від 21.05.2013р., 08.10.2013р. повторні судові будівельно-технічні експертизи повернуті без виконання Хмельницьким, Тернопільським та Вінницьким відділеннями КНДІСЕ. Згідно ч.ч. 4, 5 ст. 319 ЦК України власність зобов'язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Відповідно до ч. 1 ст. 322 ЦК України власник зобов»язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Частина 1 статті 22 Цивільного кодексу України встановлює, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 22 Цивільного кодексу України втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно частини 3 статті 22 Цивільного кодексу України збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. За статтею 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню, визначається відповідно до реальної вартості майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до статті 30 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" питання щодо управління об'єктами житлово-комунального господарства, що перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, забезпечення їх належного утримання та ефективної експлуатації, необхідного рівня та якості послуг населенню належать до повноважень органів місцевого самоврядування. Порядок обстеження стану жилих будинків з метою встановлення їх відповідності санітарним і технічним вимогам і визнання жилих будинків і жилих приміщень непридатними для проживання визначений Постановою Ради Міністрів Української РСР від 26 квітня 1984 р. за № 189. Під час обстеження стану жилих будинків перевіряються, зокрема, : б) фундаменти, підвали; в) стіни та елементи фасадів (балкони,еркери, карнизи тощо);г) стикові з'єднання у великопанельних жилих будинках. Обстеження стану жилих будинків провадиться інженерно-технічними працівниками житлово-експлуатаційних організацій за участю представників громадськості. У разі необхідності до обстеження стану жилих будинків залучаються фахівці проектних і науково-дослідних організацій та органів і закладів санітарно-епідеміологічної служби. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Крім того, особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Вказана стаття унормовує загальні підстави для відшкодування в рамках позадоговірних (деліктних) зобов'язань. При цьому в деліктних правовідносинах на позивача покладається обов'язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв'язок такої поведінки із заподіяною шкодою. При цьому у спорах про відшкодування шкоди діє презумпція заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди. Відповідно до п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992 року № 6 (з наступними змінами і доповненнями), розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК України (зараз ст. ст. 1166, 1167 ЦК України) шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок. Обов'язок доказування наявності шкоди та протиправності поведінки заподіювача шкоди покладається на особу, якій завдано шкоди. Відповідно до ст.ст. 57-59 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов"язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи вищевикладене, позов підлягає задоволенню частково, та стягненню на користь позивачів моральної шкоди в сумі 5,0тис.грн., в частині стягнення матеріальної шкоди належить відмовити за недоведеністю.

Outcome: approved