Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-12 00:00:00

Позивач [PERSON] , звернулась до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області із позовом до відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради, про скасування постанови державного архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради, уточнивши свої позовні вимоги 06.08.2018 року остаточно просить суд: поновити строк для оскарження постанови про адміністративне правопорушення складеної в.о. начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради [PERSON] № 19 від 10.07.2018 року; визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 19 від 10.07.2018 року, якою [PERSON] було визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200 грн; справу про адміністративне правопорушення закрити за відсутністю у діях [PERSON] складу такого правопорушення. Свої вимоги обґрунтовує тим, що їй на підставі договорів купівлі-продажу № 1850 від 21.06.2017 року та № 1538 від 13.09.2016 року належить житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] . У квітні місяці 2018 року розпочала ремонтні роботи належного їй будинку. На момент початку робіт у неї був дозвіл на проведення реконструкції частини житлового будинку літ «А» без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані, замовником якого вона є (містобудівні умови та обстеження №56/1 від 16.01.2018 року для проектування об`єкта будівництва). Тож, маючи намір пастроїти мансарду, але за браком коштів проводити реконструкцію, вона вирішила зробити косметичний ремонт кімнат будівлі з заміною деяких елементів даху, яка протікала. Проте, під час ремонтних робіт по заміні деяких елементів дахового покриття сталась руйнація стін (у зв`язку з тим, що будинок був застарілий, 1940 року будівництва та останні декілька років був без нагляду господарів). Вона припинила свої роботи та вирішила негайно повідомити про подію обвалу в.о. начальника відділу ДАБК [PERSON] В той же час, в.о. начальника ДАБК замість фіксування звернення перенаправила [PERSON] для отримання дозвільно-узгоджувальних документів та техдокументації до гр. [PERSON] , який не є працівником ДАБК, не веде підприємницьку діяльність, та знаходиться на пенсії. Знаходячись у зговорі з в.о. начальника відділу ДАБК [PERSON], за дозвільні документи [PERSON] вимагав 2000 доларів США, порушуючи ст. 189 КК України. Після відмови, їй почали погрожувати перевірками та знесенням її будинку, у зв`язку з чим співробітники ДАБК головний спеціаліст відділу ДАБК [PERSON] та головний спеціаліст-юрисконсульт відділу ДАБК [PERSON] порушивши її права приватної власності, без відома власника будинку, проникли до оселі 11.06.2018 року, провели фото фіксацію, чим порушили ст. ст. 162, 233 КК України. Згідно з актом про проведення перевірки: початок перевірки зазначено 12.06.2018 року о 11-30 годині. По факту перевірка не була проведена, а співробітник ДАБК - головний спеціаліст [PERSON] зачитав заздалегідь складений та заповнений акт № 51 від 12.06.2018 року. Дії ДАБК були наслідком погроз. На даний момент перевірки продовжуються, тиск і погрози винесенням штрафів та знесенням будівлі не припиняються. Про вказане вона повідомила до Білгород-Дністровської місцевої прокуратури. Лише 25.07.2018 року нею було отримано постанову №19 від 10.07.2018 року по справі про адміністративне правопорушення. У постанові зазначається, що [PERSON] розпочала виконання будівельних робіт без подання повідомлення до органу ДАБК. Вона категорично не погоджується з винесеною постановою, вказує, що під час винесення постанови не була присутня на її розгляді. Жодних повідомлень про час розгляду справи вона не отримувала. Окрім того, не попереджалась про проведення позапланової перевірки. В складених головним спеціалістом відділу ДАБК [PERSON] та головним спеціалістом-юрисконсультом відділу ДАБК [PERSON] акті перевірки №51 від 25.06.2018 року, протоколі про адміністративне правопорушення від 25.06.2018 року, та приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25.06.2018 року зазначено, що [PERSON] відмовилась від підпису та їх отримання. В свою чергу, перевірка 12.06.2018 року фактично не була проведена та відповідачами не може бути надано жодних доказів про попередження її проведення позапланової перевірки. З вказаних вище підстав та порушень з боку працівників органів ДАБК, вона і звернулась до суду з даним позовом. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити з підстав, наведених в позові. Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував, просив відмовити в задоволенні позову повністю, свої доводи з цього приводу навів у своєму відзиві. Вислухавши пояснення позивача та представника відповідача, оцінюючи наявні в матеріалах справи та досліджені в судовому засіданні докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтується позов, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що дійсно на підставі договорів купівлі-продажу від 21.07.2017 року серії НМЕ 579737 та від 13.09.2016 року серії НВА 396833, позивач [PERSON] є власником житлового будинку [ADDRESS] , що також підтверджується копією технічного паспорту та Витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, наявних в матеріалах справи. /л.с.9-19/. Як встановлено в ході судового розгляду справи та не заперечується сторонами справи, позивач після придбання будинку почала проводити ремонтні роботи. Як вказує сама позивач на момент початку проведення ремонтних робіт у неї був дозвіл на проведення реконструкції частини житлового будинку літ «А» (без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані) за адресою: [ADDRESS] , замовником якого вона є (містобудівні умови та обстеження № 56/1 від 16.01.2018 року для проектування об`єкта будівництва). Проте, 25.06.2018 року посадовими особами органу ДАБК: головним спеціалістом відділу ДАБК Білгород-Дністровської міської ради - [PERSON] та головним спеціалістом-юрисконсультом відділу ДАБК [PERSON] було складено акт № 51 за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, а також припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, згідно яких: при перевірці з виходом на місце розташування об`єкту будівництва, виявлено, що гр. [PERSON] проводить будівельні роботи з реконструкції частини житлового будинку, а саме квартир № 1 та № 2. З реєстру містобудівних умов та обмежень для проектування об`єктів будівництва Управління містобудування та архітектури м. Білгород-Дністровського відомо, що вищезазначеним Управлінням були видані містобудівні умови та обмеження № 56/1 16.01.2018 року для проектування об`єкта будівництва, а саме: реконструкція частини житлового будинку літ «А» (без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані) за адресою: [ADDRESS] . Замовником містобудівних умов та обмеження є [PERSON] . Але при проведенні перевірки гр. [PERSON] не надала проектну документацію об`єкта будівництва а саме: проект реконструкції частини житлового будинку літ «А» (без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані) за адресою: [ADDRESS] . Також зазначено, що відповідно до даних єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про проведення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутня інформація про початок виконання підготовчих або будівельних робіт за адресою: [ADDRESS] . Таким чином, [PERSON] розпочато виконання будівельних робіт без повідомлення органу державного архітектурно-будівельного контролю, чим порушено вимоги п. 1 ч.1 та ч.7 ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт. /л.с.26-41/. Приписом про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил зобов`язано припинити будь-які підготовчі та будівельні роботи за адресою: [ADDRESS] ; до 25.08.2018 року привести будівництво з реконструкції частини житлового будинку за адресою: адресою: [ADDRESS] у відповідність до містобудівного законодавства /усунути порушення містобудівного законодавства/. На підставі зазначених вище порушень, на гр. [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення від 25.06.2018 року, у якому зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 10.07.2018 року о 11-00 годині. Проте, у протоколі наявна відмітка, що [PERSON] від підпису в протоколі відмовилась. /л.с.42-45/. 10.07.2018 року в.о. начальником відділу ДАБК [PERSON] винесено постанову № 19 по справі про адміністративне правопорушення, відповідно до якої визнано гр. [PERSON] винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 96 КупАП та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200 грн. /л.с.21-24/. Позивач у своєму позові вказує, що оскаржувану постанову № 19 по справі про адміністративне правопорушення від 10.07.2018 року вона отримала лише 24.07.2018 року, тож строк звернення до суду з вимогою про її скасування нею не пропущений. Як вбачається з матеріалів справи, згідно довідки від 06.08.2018 року, складеного начальником Білгород-Дністровського відділення Укрпошти Карацун Г.О ., рекомендований лист за № 6770107467574 було отримано особисто [PERSON] 24.07.2018 року. /л.с.53/ У відповідності до ч.2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови). Згідно рішення Європейського Суду у справі Bellet v. France, суд зазначив, що «стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права". Відповідно до положень ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових чи службових осіб. Таким чином, враховуючи те, що згідно супровідного листа № 240 органів ДАБК постанова № 19 по справі про адміністративне правопорушення від 10.07.2018 року була відправлена на адресу [PERSON] 11.07.2018 року, а одержана нею лише 24.07.2018 року, тому суд вважає, що позивачем строк звернення до суду з відповідним позовом пропущений з поважних причин, а отже підлягає поновленню, у зв`язку з неможливістю порушення права особи на доступ до суду. З матеріалів справи вбачається, що заперечуючи проти задоволення позовних вимог, представником відповідача наданий до суду відзив від 18.10.2018 року, у якому відповідач вказує на дотримання вимог законодавства та процедури проведення позапланової перевірки щодо дотримання суб`єктами вимог містобудівного законодавства. Так, зазначає, що 12.06.2018 року керівником відділу ДАБК було видано наказ № 51 про проведення позапланової перевірки на підставі звернення громадянина [PERSON] від 30.05.2018 року відносно гр. [PERSON] стосовно порушення нею вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - самочинне будівництво за адресою: [ADDRESS] . 12.06.2018 року було виписано направлення для проведення позапланового заходу № 51 , згідно з яким на перевірку направлялись головний спеціаліст відділу ДАБК - [PERSON] та головний спеціаліст-юрисконсульт відділу [PERSON] Строк дії направлення з 12.06.2018 року по 25.06.2018 року. При проведенні позапланових заходів контролю на об`єкті будівництва була присутня гр. [PERSON] , про що свідчить відповідна фотофіксація. Але підписувати, давати пояснення, зауваження або заперечення щодо проведеного заходу державного нагляду /контролю/ та складеного акта перевірки і отримувати акт № 51 вона відмовилась. Відповідний акт перевірки було зачитано та роз`яснено гр. [PERSON] 25.06.2018 року на гр. [PERSON] було складено протокол про адміністративне правопорушення та виписано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Вказані документи гр. [PERSON] також відмовилась підписувати і отримувати. Вони були їй зачитані та роз`яснені, також було повідомлено про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення. 10.07.2018 року гр. [PERSON] було притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення п.1 ч.1 та ч.7 ст 34 ЗУ «Про містобудівну діяльність» та порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, відповідальність за які передбачена ч.5 ст. 96 КУпАП. Згідно вимог чинного законодавства, що були порушені позивачем, вона не виконала обов`язку щодо отримання права на виконання будівельних робіт та обов`язок здати в експлуатацію закінчений будівництвом об`єкт за адресою: [ADDRESS] . Представник відповідача також вказує, що при розгляді відповідних адміністративних матеріалів керівником відділу ДАБК були повністю дотримані вимоги діючого законодавства, окрім того вірно встановлено, що саме гр. [PERSON] має понести відповідальність за порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - стосовно самочинного будівництва за адресою: [ADDRESS] 1,2. З урахуванням усього вищенаведеного, представник відповідача наполягав на відмові в задоволенні позовних вимог повністю. В якості обґрунтування своїх вимог приєднав до матеріалів справи наказ керівника ДАБК про проведення позапланової перевірки від 12.06.2018 року № 51, направлення № 51 від 12.06.2018 року про проведення позапланового заходу, заяву та звернення [PERSON] та [PERSON] від 31.05.2018 року та від 06.06.2018 року щодо здійснення [PERSON] самовільно, без дозвільних документів будівництва та правовставнолюючі документи, що посвідчують право власності вищезгаданих осіб, та копії фото фіксації. Приписами ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. У відповідності до ч.2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; У відповідності до ст.. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій. Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Кодексом України про адміністративні правопорушення (далі-КУпАП), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі - Постанова № 553). Відповідно до ч.1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі Закон № 3038-VI), державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ від 23.05.2011 № 553, передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Інспекціями за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок. Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа інспекції зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки. Статтями 3 та 4 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" передбачено, що справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю. Накладати штраф від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, мають право його керівник та уповноважені ним посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю. Так, судом встановлено та підтверджено поясненнями представника відповідача, що на підставі звернення гр. [PERSON] /вх. № 157 від 31.05.2018 року/ та [PERSON] /вх. № 177 від 08.06.2018 року /наказом №51 від 12.06.2018р. в.о.начальника відділу ДАБК було призначено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил за адресою: [ADDRESS] . 12.06.2018 року складено направлення № 51 для проведення (позапланового) заходу. Проте, жодних доказів повідомлення особи, у якої буде проведена перевірка вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил належного їй на праві приватної власності нерухомого майна представником відповідача не надано. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва (п.9 Порядку). Пунктом 1 Порядку затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 №553 передбачено, що суб`єктами містобудування, на яких поширюються норми цього нормативного акту, є - замовники, проектувальники, підрядники та експертні організації. Цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Тобто, заходи державного архітектурно-будівельного контролю мають спрямовуватись на перевірку та контроль саме суб`єктів містобудування під час виконання ними підготовних та будівельних робіт. Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовником є фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву. Всупереч цього, відповідачем складений акт № 51 за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, а також протокол по справі про адміністративне правопорушення відносно особи позивача від 25.06.2018 року, у якому жодних доказів про повідомлення належним чином особу, яка притягається до адміністративної відповідальності про дату та час її розгляду справи про адміністративне правопорушення не має. Так само відсутні докази її присутності під час проведення позапланової перевірки. Посилання представника відповідача на фото фіксацію, де наявна особа жінки, не може бути взята до уваги судом, оскільки з даних фото не можливо достовірно встановити, що саме вказана особа - це [PERSON] , більш того не можливо і визначити коли здійснено цю фото фіксацію в період позапланової перевірки або до/після її проведення. Вказівка про те, що особа, щодо якої складено протокол від підпису відмовилась, проте їй було зачитано текст протоколу не позбавляє відповідачів обов`язку належного повідомлення [PERSON] для її присутності під час розгляду справи про притягнення її до адміністративної відповідальності , чого зроблено не було. У відповідності до статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданим заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності. Статтею 254 КУпАП визначено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. У сенсі розуміння ст. 268 ч.1 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Всупереч цього справа про притягнення до адміністративної відповідності [PERSON] за ч.5 ст. 96 КупАП розглянута у її відсутності без надання належних доказів своєчасного її сповіщення про місце і час розгляду справи. Крім того, як встановлено в ході розгляду справи, з наданих сторонами доказів, розгляд адміністративної справи проводився керівником ДАБК на підставі акту № 51, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного контролю щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та протоколу про адміністративне правопорушення від 25.06.2018 року. Проте, варто зауважити, що приписом про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 25.06.2018 року надавався строк для усунення порушень та приведення будівництва з реконструкції частини житлового будинку за адресою: [ADDRESS] до 25.08.2018 року. Всупереч цього, постанова про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності була винесена 10.07.2018 року. Відповідно до ч. ч. 1, 2ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин. Оскільки предметом оскарження є постанова про притягнення до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, тому суд зобов`язаний перевірити законність та обґрунтованість складення постанови та дослідити, чи було дотримано порядок притягнення особи до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з наданням їй можливості скористатись усіма правами, передбаченими чинним законодавством. Відповідно до ч. 1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Так, у п. 29 Рішення Європейського суду з прав людини від 09.12.1994 року Справа «Руїз Торіха проти Іспанії» (серія А, № 303А) суд повторює, що згідно з його установленою практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтованості рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Таким чином, враховуючи викладене суд приходить до висновку, що на момент здійснення позапланової перевірки посадовими особами органів ДАБК були відсутні правові підстави для притягнення до відповідальності [PERSON] , оскільки не було перевірено на належному рівні усіх документів, що були надані на розгляд органу правомочному розглядати вказану справу, не було дотримано самої процедури розгляду справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності згідно вимог чинного законодавства, що є порушенням вимог закону, а отже суд приходить до висновку про необхідність скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення № 19 від 10.07.2018 року, якою [PERSON] було визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200 грн.. оскільки вона є протиправною та неправомірною. Відповідно до статті 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено. Вимоги позивача про закриття провадження у справі є похідними вимогами від основної частини позову, а тому у зв`язку з обґрунтованістю позовних вимог [PERSON] щодо скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та передбаченого нормами чинного законодавства повноваження суду щодо закриття справи у разі скасування рішення суб`єкта владних повноважень, тому у сенсі розуміння вимог ст. 286 КАС України, позовні вимоги [PERSON] можуть бути задоволенні і в цій частині. Враховуючи усе вищевикладене, на основі повно та всебічно досліджених доказів, наданих сторонами по справі, з урахуванням вимог діючого законодавства та фактичних обставин справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] до відділу державного архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради про скасування постанови державного архітектурно-будівельного контролю Білгород-Дністровської міської ради є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved