Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-29 00:00:00

позивач звернувся до суду з позовом до ПАТ «Київенерго» про відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 98977 гривень, моральної шкоди в розмірі 10000 гривень, витрат по сплаті судового збору, витрат, пов»язаних з наданням правової допомоги в сумі 2500 гривень, витрат, пов»язаних з проведенням експертиз в сумі 2300 гривень. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач є власником [ADDRESS]. 12.03.2015 р. відбулось залиття квартири. За результатами комісійного обстеження квартири представниками КП «ЖЕО-107» встановлено, що залиття сталось внаслідок проведення ремонтних робіт аварійною бригадою ПАТ «Київенерго». Позивач посилається на те, що внаслідок залиття квартири йому завдана матеріальна шкода, яка згідно висновку будівельно-технічного експертного дослідження, складеного ТОВ «Судово-експертний альянс» становить 98977 гривень. За послуги експерта сплачені кошти в розмірі 2300 гривень. Крім того, позивач в обґрунтування заявленого позову посилається на те, що крім матеріальної йому була завдана моральна шкода, що полягає у переживаннях, яких він зазнав внаслідок пошкодження майна, зміни способу життя, оскільки він вимушений витрачати час для вирішення питання щодо компенсації збитків на проведення відновлювального ремонту. Моральну шкоду позивач оцінює в 10000 гривень. В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги і обґрунтування позову в повному обсязі та просив суд його задовольнити, з підстав, зазначених в позовній заяві, посилаючись на те, що внаслідок проведення ремонтних робіт працівниками ПАТ «Київенерго» сталось залиття квартири, що належить позивачу на праві власності. В результаті даного залиття йому була завдана матеріальна і моральна шкода, яка підлягає відшкодуванню винною особою. Представник відповідача заперечувала проти задоволення позову, обґрунтовуючи свої заперечення тим, що причиною витоку води стало неналежне виконання КП «ЖЕО-107 Голосіївського району» як управителем майна, своїх обов»язків щодо утримання внутрішньо будинкових мереж та перевірки їх готовності до експлуатації. Внаслідок не перекриття повітрозбірника перед заповненням системи водою, яке проводилось в присутності представника Комунального підприємства, відбулось витікання води, після чого заповнення внутрішньо будинкової системи водою було припинено. Представник відповідача зазначила, що ПАТ «Київенерго» не є належним відповідачем у даному спорі. Представник третьої особи в судовому засіданні підтримала заявлений позов, зазначивши, що представниками ПАТ «Київенерго», які пройшли відповідну підготовку, в період з 14.00 год 12.03.2015 р. по 01.00 год 13.03.2015 р. проводились роботи по заміні засувок у тепловому пункті будинку за адресою: [ADDRESS] від якого здійснюється теплопостачання житлового будинку за адресою: [ADDRESS]. До обов»язків балансоутримувача та обслуговуючої організації не входить контроль за послідовністю запуску системи опалення та централізованого теплопостачання, в тому числі заповнення внутрішньо будинкової системи при ремонтних роботах, які здійснює теплопостачальна організація. Теплові системи будинку були готові до опалювального сезону, що підтверджується актом. Вислухавши сторони та представника третьої особи, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 05.03.2008 р. 12.03.2015 р. сталось залиття квартири [ADDRESS]. 18.03.2015 р. позивач звернувся до КП «ЖЕО-107 Голосіївського району» з заявою щодо обстеження квартири на предмет залиття. Відповідно до Акту, складеного комісією КП «ЖЕО-107 Голосіївського району» при обстеженні квартири [ADDRESS] встановлено, що 12.03.2015 р. відбулось залиття квартири внаслідок проведення аварійної бригадою ПАТ «Київенерго» ПТМ «Центр» ремонтних робіт по заміні теплообмінника в тепловому пункті за адресою: [ADDRESS]. Згідно ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Для настання цивільно-правової відповідальності необхідна наявність наступних елементів: протиправність дій, винність дій особи, яка завдала шкоди, наявність шкоди, причинно-наслідковий зв»язок між винними діями та наслідками, що настали. Закон покладає обов»язок доказування на сторони у справі. Судом встановлено, що згідно укладених договорів з балансоутримувачем, до 30 квітня 2015року КП «Житлово-експлуатаційна організація-107 Голосіївського району» було виконавцем послуг утримання будинків і споруд та прибудинкових територій житлового фонду, нежитлових приміщень, інших споруд, прибудинкової території житлових будинках комунальної власності, у тому числі за адресою: [ADDRESS]. З 01.05.2015 року КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва», як балансоутримувач, приступила до виконання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій житлового фонду, переданого до сфери управління Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації. Відповідно до п. 12 Правил користування приміщеннями житлових будинків затверджених постановою Кабінету міністрів України від 8 жовтня 1992 р. N 572, балансоутримувач житлового будинку або уповноважена ним особа несе відповідальність перед власником, наймачем (орендарем) приміщення житлового будинку в разі ненадання або надання не в повному обсязі послуг, що призвело до збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю, - шляхом відшкодування збитків; зниження якісних показників послуг, порушення встановлених договором строків усунення несправностей або перевищення допустимих перерв у наданні послуг -шляхом зменшення розміру плати та виплати споживачеві компенсації в розмірі, встановленому законодавством. Відповідно до ст. 2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 N 76, система технічного огляду жилих будинків зокрема включає - перевірку готовності жилих будинків, комунікацій, обладнання і елементів благоустрою до експлуатації в осінньо-зимовий період. У відповідності до Правил підготовки теплових господарств до опалювального періоду затверджених Наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства Міністерства палива та енергетики України від 10.12.2008 N 620/378, для забезпечення надійного та сталого функціонування систем теплопостачання та теплоспоживання до початку опалювального періоду суб'єкти відносин у сфері теплопостачання укомплектовують відповідні підрозділи теплового господарства ремонтним та обслуговуючим персоналом, проводять його навчання та перевірку знань, протиаварійні тренування персоналу, електропередавальних та інших організацій щодо ліквідації технологічних порушень у системах теплопостачання та під час виникнення передумов надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, програми таких навчань узгоджуються у встановленому порядку відповідно до наказу Міністерства палива та енергетики України від 09.02.2004 N 75 «Про затвердження Положення про спеціальну підготовку і навчання з питань технічної експлуатації об'єктів електроенергетики», зареєстровано в Міністерстві юстиції України 05.04.2004 за N418/9017 (надалі Положення 1). Згідно Положення, перевірку стану організації підготовки та готовності до опалювального періоду в межах своїх повноважень здійснюють: теплопостачальні організації - щодо споживачів, які приєднані до їх джерел теплопостачання; державна інспекція з експлуатації електричних станцій і мереж; державна інспекція з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії; державна житлово-комунальна інспекція. Перед початком опалювального періоду суб'єкти відносин у сфері теплопостачання проводять перевірку готовності систем опалення та системи теплопостачання у цілому шляхом виконання пробного пуску з метою визначення їх готовності до роботи. Пробний пуск здійснюється після закінчення робіт з підготовки систем теплопостачання до опалювального періоду. Для визначення стану готовності теплових господарств до роботи в опалювальний період відповідними розпорядчими документами власників (керівників) господарств створюються комісії з перевірки готовності цих господарств до роботи в опалювальний період. Очолювати ці комісії повинні власники (керівники) цих господарств або уповноважені ними особи (заступники). Висновки про готовність теплових господарств ДТ до роботи в опалювальний період приймаються комісіями, створеними згідно з пунктом 1.2 Правил, на підставі акта готовності до роботи в опалювальний період форма якого наведена у додатку 1, та висновку про готовність до роботи в опалювальний період, форма якого наведена в додатку 2, наданого відповідною державною інспекцією. Комісій з перевірки готовності до роботи в опалювальному періоді зобов'язані визначити повноту і достатність організаційно-технічних заходів щодо підготовки до опалювального сезону, вимагати надання відомостей дефектів ДТ, теплових установок, мереж, систем централізованого опалення, вентиляції, ГВП, будівель та споруд, виявлених у попередні опалювальні періоди, та визначати ступінь їх усунення під час підготовки до опалювального періоду, перевіряти дотримання вимог НТД, оглядати об'єкти теплового господарства суб'єктів електроенергетики та суб'єктів відносин у сфері постачання, давати оцінку достатності фізичних обсягів забезпечення ремонтної кампанії щодо фактичного технічного стану об'єктів теплового господарства суб'єктів електроенергетики та суб'єктів відносин у сфері теплопостачання, визначати стан готовності їх господарств до роботи в опалювальний період та мають право підписувати акти готовності до роботи в опалювальний період. Виконавцями послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових теріторі по житловому будинку за адресою: [ADDRESS], були проведені роботи по підготовці теплових систем вказаного житлового будинку до роботи в опалювальний період та отримано Акти готовності до опалювального періоду від 15.09.2014року № 17 та від 23.09.2015року № 42, затверджених ПАТ «Київенерго». Зазначені обставини спростовують посилання представника відповідача на неналежне виконання виконавцем послуг з утримання будинку і прибудинкової території за адресою: [ADDRESS] своїх зобов»язань по утриманню будинку, в тому числі внутрішньобудинкових мереж. Відповідач не заперечував, що в період з 14.00 год 12.03.2015 р. по 01.00 год 13.03.2015 р. працівниками ПАТ «Київенерго» проводились роботи по заміні засувок у тепловому пункті будинку за адресою: [ADDRESS] від якого здійснюється теплопостачання житлового будинку за адресою: [ADDRESS], під час яких надійшла інформація про витік води в будинку [ADDRESS], внаслідок чого заповнення внутрішньо будинкових мереж водою було припинено. Вина відповідача у залитті квартири позивача підтверджується висновком експертного будівельно-технічного дослідження щодо встановлення причин затоплення квартири [ADDRESS] від 25.12.2015 р., відповідно до якого залиття сталось внаслідок дій працівників ПАТ «Київнерго», які своїми діями не контролювали технологічну послідовність пробного пуску всієї системи опалення та теплопостачання, в тому числі - заповнення внутрішньо будинкової системи в порушення Правил підготовки теплових господарства до опалювального періоду. На момент розгляду справи з боку відповідача суду не надано доказів на спростування даного експертного дослідження. Порядок відшкодування матеріальної шкоди, завданої власнику майна, регламентується ст.1192 ЦК України. Відповідно до ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов»язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до висновку № 14\\04-2-15 експертного будівельно-технічного дослідження від 14.04.2015 р. вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідно для усунення пошкоджень, які утворились внаслідок залиття квартири [ADDRESS] на дату проведення дослідження складає 98977 гривень. Як встановлено судом вартість послуг щодо складання висновку будівельно-технічного дослідження становить 2300 гривень. Враховуючи викладені обставини в їх сукупності, оцінюючи всі досліджені судом докази, суд вважає, що вимоги позивача щодо стягнення з відповідача матеріальної шкоди в розмірі 98977 гривень та коштів, сплачених за проведення будівельно-технічного дослідження, є олгрунтованими, доведеними і підлягають задоволенню. Вимоги позивача про відшкодування моральної шкоди підлягають задоволенню частково з огляду на наступне. Звертаючись до суду позивач просять відшкодувати йому моральну шкоду в розмірі 10000 гривень, яка полягає у негативних емоціях і переживаннях з приводу пошкодження майна, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для вирішення питання про відшкодування шкоди. Відповідно до ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Крім випадків, встановлених законом. Згідно з роз"ясненнями викладеними в Постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 4 „Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування моральної шкоди" під моральною шкодою слід розуміти витрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Крім того, згідно з ст.23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, яка полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв"язку із знищенням чи пошкодженням її майна, у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв»язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров»я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв»язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім»ї чи близьких родичів; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. При з»ясуванні питання щодо відшкодування моральної шкоди, суд повинен з»ясувати чим підтверджується факт заподіяння моральних страждань, або втрат немайнового характеру, за яких обставин вони заподіяні, в якій грошовій сумі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить. Вимоги позивача про відшкодування моральної шкоди в розмірі 10000 гривень не є обгрунтованими і доведеними в ході розгляду справи в повному обсязі. Однак, суд вважає, що внаслідок пошкодження майна, що належить позивачу на праві власності, особа перенесла емоційні переживання, вимушена витрачати час для врегулювання питання щодо відшкодування шкоди та відновлення пошкодженого майна, що призводить до зміни способу життя. З огляду на викладене, позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди підлягають задоволенню частково в сумі 1500 гривень. Питання щодо судових витрат суд вирішує на підставі положень ст.88 ЦПК України і вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір, сплачений при зверненні до суду з даним позовом, пропорційно до задоволених вимог. Не підлягають, на думку суду, задоволенню вимоги позивача про відшкодування витрат на правову допомогу, оскільки докази, надані стороною на підтвердження понесення ним витрат на отримання правової допомоги, а саме: акт виконаних робіт по Договору про надання послуг адвоката від 21.01.2016 р. не містить інформації щодо обсягу витраченого часу особою, яка надає таку допомогу, в зв»язку з чим суд позбавлений можливості прийняти до обґрунтованого висновку щодо правомірності пред»явлення заявлених вимог у розмірі 2500 гривень та відповідності їх Закону України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах».

Outcome: partial