Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-30 00:00:00

Держекоінспекція у Чернігівській області звернулася до суду з позовом до [PERSON] та [PERSON] , в якому просила стягнути з останніх солідарно шкоду у розмірі 22425 грн., що заподіяна державі порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок незаконної вирубки дерев, яку, з урахуванням уточнень, просив перерахувати до спеціальних фондів Державного бюджету України та місцевих бюджетів Голубицької сільської ради та Чернігівської обласної ради і зарахувати на рахунок Голубицької сільської ради. Позовні вимоги мотивовані тим, що 25.07.2018 від голови Голубицької сільської ради Ріпкинського району [PERSON] до позивача надійшов лист про самовільну порубку десяти дерев на території населеного пункту. 23.07.2018 в ході рейдової перевірки по контролю за дотриманням вимог природоохоронного законодавства державними інспекторами [PERSON] та [PERSON] було проведено обстеження земельної ділянки на території парку біля будинку культури села Голубичі та зафіксовано факт самовільної порубки 10 дерев беріз. Органом національної поліції встановлено, що цю незаконну порубку дерев здійснили відповідачі [PERSON] та [PERSON] . Позивачем, постановами від 06.09.2018, відповідачів було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 153 КУпАП та накладено на кожного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 170 грн., який останніми було сплачено у добровільному порядку. Відповідно до Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної земельним насадженням у межах міст та інших населених пунктів, затверджених постановою КМУ від 08.04.1999 №559, позивачем здійснено розрахунок розміру шкоди, заподіяної державі внаслідок порушень вчинених відповідачами, та визначено її розмір у сумі 22425 грн. 10.09.2018 позивачем на адресу відповідачів направлено лист про можливість добровільної сплати шкоди, однак останні не відшкодували її в добровільному порядку, у зв`язку з чим позивач змушений звернутися до суду із зазначеним позовом. У відзиві на позовну заяву, надіслану до суду представником відповідача [PERSON] - адвокатом Бабинець С.П., останній заперечував проти задоволення позову у повному обсязі, оскільки вважає його необґрунтованим та безпідставним. Суть заперечень зводилась до того, що відповідачами не здійснювалось будь-яких самовільних дій направлених на пошкодження майна громади села або самовільної порубки дерев з метою особистого збагачення. Оскільки дерева заважали відновленню електропостачання, адже були пошкодженні 18.07.2018 негодою, тому на засіданні комісії 19.07.2018, яка була призначена розпорядженням голови Голубицької сільської ради №31 від 19.07.2018, було прийнято рішення про їх спиляння. А спиляні дерева були використані для опалення сільської ради. Крім того, позивач просить стягнути шкоду солідарно з відповідачів невідомо на чию користь. Однак солідарний обов`язок виникає лише у випадку неподільності предмета зобов`язання. У відповіді на відзив адвоката Бабинець С.П., надіслану до суду представником позивача, останній зазначив, що стягнення шкоди має здійснюватися у відповідності до п.7 ч. 3 ст.29, п.4 ч.1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України. Про здійснення незаконної вирубки дерев позивач дізнався з листа сільського голови [PERSON] . Даний факт було підтверджено в ході перевірки 23.07.2018 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області. У відповідачів були відсутні ордери на видалення зелених насаджень на території населеного пункту, які мають бути видані згідно Порядку, затвердженого постановою КМУ №1045 від 01.08.2006. Тому відповідачі є особами, які здійснили видалення зелених насаджень без відповідних дозволів, у зв`язку з чим їх і було притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено стягнення у вигляді штрафів, які вони сплатили добровільно. Крім того, на дату фіксації факту самовільної порубки дерев 23.07.2018, так і на дату складання протоколів про адміністративне правопорушення щодо відповідачів 06.09.2018, жодних документів щодо правомірності видалення зелених насаджень через їх аварійний стан позивачу надано не було. Протокол комісії з обстеження зелених насаджень від 19.08.2018 був складений лише через місяць після видалення зелених насаджень та не складено акт, передбачений вищезазначеним Порядком. Тому вина відповідачів є доведеною, а причинно-наслідковий зв`язок очевидним. У судовому засіданні представники позивача з урахуванням уточнень в частині особи, на користь якої слід перерахувати відшкодування, підтримали позовні вимоги в повному обсязі з підстав викладених у позовній заяві та відповіді на відзив, просили суд задовольнити їх. Додатково пояснили, що для вирубки дерев сільським головою необхідно було спочатку створити комісію з представників депутатів сільської ради та жителів. Тоді викликається спеціаліст-еколог, який складає висновок про те чи аварійні дерева чи ні та чи підлягають вони знесенню. Тоді складається акт, в якому вирішується питання про компенсацію видалених дерев, та видається ордер, в тому числі на знесення аварійних зелених насаджень. І тільки після даної процедури здійснюється фактична вирубка дерев. Однак дана процедура не була дотримана, тому відповідачами було самовільно видалено дерева. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги не визнав. Пояснив, що добровільно сплатив штраф за незаконну порубку дерев та не оскаржував постанову, якою на нього було накладено стягнення. Представник відповідача [PERSON] - адвокат Бабинець С.П. у судовому засіданні позовні вимоги не визнав, з підстав викладених у відзиві. Додатково пояснив, що у позивача немає жодних повноважень стягнення шкоди на користь держави в особі Голубицької сільської ради. Оскільки жодної шкоди державі заподіяно не було, адже видалені дерева є власністю територіальної громади. Крім того, позивач заявив позов в інтересах Голубицької сільської ради, а не в інтересах держави, не залучивши Голубицьку сільську раду навіть в якості третьої особи. Також адвокат Бабинець С.П. зазначив, що перевірка представниками позивача щодо самовільної вирубки дерев була проведена лише за зверненням сільського голови [PERSON] , який приховав від позивача факт проведення комісією засідання та ухвалення рішення щодо вирубки аварійних дерев, які внаслідок негоди пошкодили лінію електропередач. Відповідачі були змушені здійснити вирубку цих аварійних дерев через суспільну необхідність, адже представники Ріпкинського РЕМ повідомили, що ці дерева повторного можуть пошкодити лінії електропередач, внаслідок чого все село залишиться без електричної енергії. Крім того, позивачем не доведено розмір шкоди, завданої вирубкою дерев. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову. Пояснив, що добровільно сплатив штраф за незаконну порубку дерев та не оскаржував постанову, якою на нього було накладено стягнення. Допитані у судовому засіданні свідки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] показали, що видалені дерева в парку біля будинку культури в с. Голубичі були аварійними, поламані від вітру та постійно обривали лінії електропередач, внаслідок чого у населення була відсутня електроенергія. Працівники Ріпкинського РЕМ рекомендували вирішити питання про вирубку цих дерев. Після чого була утворена комісія у складі чотирьох осіб та сільським головою [PERSON] . Останній спочатку дозволив видалити аварійні дерева, а потім категорично відмовився. Після вирубки дерев було складено акт. Будь-яким іншим чином видалення цих аварійних дерев документально не оформлювалося. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] показав, що близько п`яти видалених відповідачами дерев були аварійними та обривали лінії електропередач. Ще в 2017 року свідок, як сільський голова, пропонував жителям та депутатам сільськї ради видалити ці дерева, однак останні категорично не підтримали його ініціативу. Влітку 2018 році, коли сильний вітер обламав вітки аварійних дерев, свідок в усному порядку дозволив спиляти їх. Однак мешканці села видалили більше дерев, тому свідок звернувся за порадою до еколога. Останній повідомив, що самовільні дії з вирубки навіть аварійних дерев є неправомірними, тому запропонували свідкові написати заяву про самовільну вирубку зелених насаджень, що свідок і зробив. Свідок зазначив, що він не знав про те, що на видалення дерев повинен був видаватися ордер, тому процедуру видалення дерев не було дотримано. Також свідок зазначив, що не підписував рішення виконавчого комітету Голубицької сільської ради від 01.10.2018, тому що воно було винесено після видалення дерев, тобто заднім числом, так само як і складено акт. Вислухавши учасників судового процесу, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до статті 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», яка встановлює об`єкти правової охорони навколишнього природного середовища, зазначено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Відповідно до ст. 10 ЗУ «Про рослинний світ» спеціальне використання природних рослинних ресурсів загальнодержавного значення здійснюється за дозволом, що видається в порядку, який визначається Кабінетом Міністрів України. Спеціальне використання природних рослинних ресурсів місцевого значення здійснюється за дозволом, що видається в порядку, який визначається Верховною Радою Автономної Республіки Крим та органами місцевого самоврядування. Не потребують дозволу на спеціальне використання природних рослинних ресурсів: власники земельних ділянок, на яких знаходяться об`єкти рослинного світу, крім тих, що занесені до Червоної книги України та Зеленої книги України; користувачі (в тому числі орендарі) земельних ділянок, які їм надано для цільового призначення (ведення селянського (фермерського) господарства, особистого підсобного господарства, колективного садівництва, городництва, сінокосіння, випасання худоби), за винятком використання ними дикорослих судинних рослин, мохоподібних, водоростей, лишайників, а також грибів, види яких занесені до Червоної книги України, та природних рослинних угруповань, занесених до Зеленої книги України. Форма дозволу на спеціальне використання природних рослинних ресурсів встановлюється Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п. 3 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого постановою КМУ від 01.08.2006 № 1045, видалення зелених насаджень на території населеного пункту здійснюється: за рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради (далі - компетентний орган) на підставі ордера (крім випадків, передбачених пунктами 7-10 цього Порядку); на підставі одного з документів, визначених частиною першою статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", до прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів. Пунктами 7, 8 зазначеного Порядку передбачено, що видалення аварійних, сухостійних і фаутних дерев на об`єкті благоустрою здійснює балансоутримувач на підставі акта, що складається відповідно до пункту 4 цього Порядку. У процесі ліквідації наслідків стихійного лиха, аварійної та надзвичайної ситуації, а також у разі, коли стан зелених насаджень загрожує життю, здоров`ю громадян чи майну громадян та/або юридичних осіб, видалення зелених насаджень здійснюється негайно з подальшим оформленням акта відповідно до пункту 4 цього Порядку. Відповідно до п 4 Порядку, підставою для прийняття рішення компетентним органом є заява про видалення зелених насаджень, подана юридичною чи фізичною особою (далі - заявник). Після надходження заяви компетентний орган утворює комісію з питань визначення стану зелених насаджень та їх відновної вартості (далі - комісія), до складу якої входять представники заявника, власника земельної ділянки (користувача), компетентного органу, територіального органу Держекоінспекції, а у разі потреби - балансоутримувача території та комунального підприємства, що здійснює утримання зелених насаджень. Під час формування складу комісії компетентний орган протягом двох днів після надходження заяви надсилає запити до територіального органу Держекоінспекції, власника земельної ділянки (користувача), балансоутримувача території та комунального підприємства, що здійснює утримання зелених насаджень, щодо можливості їх участі в роботі комісії. Територіальний орган Держекоінспекції та заінтересовані організації у п`ятиденний строк після надходження запиту надсилають компетентному органу в письмовій формі повідомлення про включення свого представника до складу комісії. Після надходження повідомлень компетентний орган протягом трьох днів затверджує склад комісії. У разі надходження повідомлень про відмову від участі представників територіального органу Держекоінспекції та заінтересованих організацій склад комісії затверджується без таких представників. Комісія у п`ятиденний строк після її затвердження визначає стан зелених насаджень, розташованих на земельній ділянці, і їх відновну вартість та складає акт обстеження тих насаджень, що підлягають видаленню (далі - акт), за формою, затвердженою Мінрегіоном. У разі знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев комісія з`ясовує причину набуття деревами такого стану, про яку зазначається в складеному комісією акті. Кожному члену комісії надається один примірник акта. У разі відсутності представника територіального органу Держекоінспекції у складі комісії один примірник акта у триденний строк надсилається до територіального органу Держекоінспекції. Голова комісії готує в п`ятиденний строк проект рішення компетентного органу про видалення зелених насаджень, в якому зазначається інформація про кількість зелених насаджень, що підлягають видаленню і залишаються на земельній ділянці. Компетентний орган у місячний строк після надходження зазначеного проекту рішення про видалення зелених насаджень приймає відповідне рішення і видає наступного дня заявнику його копію для оплати відновної вартості зелених насаджень, що підлягають видаленню. Судом встановлено, що до Держекоінспекції у Чернігівській області 25.07.2018 надійшов лист від голови Голубицької сільської ради Ріпкинського району Чернігівської області [PERSON] щодо самовільної порубки десяти дерев беріз у парку біля будинку культури на території с. Голубичі. Відповідно до Наказу начальника Держекоінспекції у Чернігівській області Бурковського Л.Г. №392 від 20.07.2018 було проведено в термін з 23 по 27 липня 2018 року рейдову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства на території Чернігівської області. З акту рейдової перевірки по контролю за дотриманням вимог природоохоронного законодавства №137/04 від 23.07.2018, складеного держінспекторами з ОНПС Чернігівської області [PERSON] та [PERSON] , вбачається, що за зверненням сільського голови Голубицької сільської ради стосовно самовільної порубки дерев в с. Голубичі Ріпинського району, з виїздом на місце, проведено обстеження земельної ділянки на території парку біля будинку культури та зафіксовано факт самовільної порубки 10 дерев беріз мешканцями цього села. Відповідно до листа Ріпкинського РЕМ ПАТ «Чернігівобленерго» від 19.10.2018, внаслідок несприятливих погодних умов склалася аварійна ситуація на ПЛ-0,4 кВ Л-3 від КТП-187 в [ADDRESS], в зв`язку з чим представниками оперативно-виїзної бригади Ріпкинського РЕМ 18.07.2018 та 19.07.2018 здійснювався ремонт пошкоджених проводів лінії електропередач з метою відновлення електропостачання. Згідно розпорядження голови Голубицької сільської ради Ріпкинського району Чернігівської області Красножона М.П. №31 від 19.07.2018, було призначено комісію з обстеження зелених насаджень (дерев), що підлягають знесенню у зв`язку з аварійним станом дерев, що несуть загрозу лінії електропередач по [ADDRESS], у складі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до протоколу засідання вищезазначеної комісії від 19.07.2018 комісія «вирішила за видалення аварійних дерев і компенсацію затрат віддати виконавцям одну березу і три пні. Решту видалених дерев розподілити після укладення договору та акту виконаних робіт". Будь-яких інших документів щодо факту видалення десяти дерев в с.Голубичі, який був встановлений інспекторами Держекоінспекції у Чернігівській області сторонами суду не надано, відсутність даних документів також підтверджується показами свідків, допитаних у судовому засіданні. Зазначене свідчить, що видалення дерев в с.Голубичі було проведено з порушенням Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого постановою КМУ від 01.08.2006 № 1045. За змістом п. 9 постанови Пленуму ВСУ від 10.12.2004 №17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» незаконною визнається порубка дерев і чагарників, вчинена без відповідного дозволу. З висновку ДОП Ріпкинського ВП ЧВП ГУНП в Чернігівській області від 04.08.2018 вбачається, що за результатами перевірки було встановлено причетність [PERSON] та [PERSON] до самовільної вирубки десяти берез 19.07.2018 біля будинку культури в с. Голубичі. Державним інспектором з ОНП в Чернігівській області Сподаренко А.П. 06.09.2018 було складено протоколи №000758 та №000670 про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] та [PERSON] за фактом вчинення останніми самовільної порубки десяти дерев біля будинку культури в с. Голубичі, за що передбачена адміністративна відповідальність ст. 153 КУпАП. Постановами №188/04 та №187/04 від 06.09.2018 [PERSON] та [PERSON] визнано винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 170 грн на кожного. Вищезазначені постанови є чинними, оскільки не змінені та не скасовані, а адміністративні стягнення накладені відповідно до них на відповідачів виконані, що підтверджується копіями квитанцій №7 від 06.09.218 та №61 від 11.09.2018 філії-Чернігівське облуправління АТ «Ощадбанк». Таким чином, суд не приймає доводи відповідачів та адвоката Бабинця С.П. щодо неправомірності притягнення відповідачів до адміністративної відповідальності за самовільну вирубку дерев, оскільки предметом розгляду справи є стягнення шкоди, завданої неправомірними діями відповідачів, а не оскарження правомірності їх притягнення до адміністративної відповідальності. Статтями 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до статей 6, 25, 36, Закону України «Про рослинний світ» Державна екологічна інспекція України здійснює державне управління у сфері охорони та контролю використання та відтворення рослинного світу. Постановою Кабінету Міністрів України від 08 квітня 1999 року №559 затверджено «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктах». Відповідно до Додатку №1 «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктах», зазначеної постанови КМУ, розмір шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів, обчислюється за таксами, що затверджені цією постановою, посадовими особами інспекторського складу Державної екологічної інспекції та її територіальних органів та інших спеціально уповноважених органів виконавчої влади, яким надано право розглядати справи про адміністративні правопорушення та розраховується за кожне пошкоджене дерево в залежності від діаметру дерева (у корі) біля шийки кореня та в залежності від пошкодження до ступеня припинення або неприпинення росту З розрахунку суми шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, внаслідок незаконної вирубки дерев мешканцями с. Голубичі на території парку біля будинку культури в цьому селі, вбачається, що він проведений відповідно до Додатку №1 Такс для обчислення шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів, затверджених постановою КМУ від 08.04.1999 №559, та завдана шкода складає 22425 грн. Статтею 4 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що природні ресурси України є власністю Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України, цим та іншими законами України. Відповідно Положення про Державну екологічну інспекцію в Чернігівській області, Держекоінспекція України входить до органів виконавчої влади та утворюється для забезпечення реалізації державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Позивач є уповноваженим Державою органом, який виступає від імені Держави з метою захисту інтересів Держави у сфері охорони навколишнього природного середовища. Також Положенням передбачено, що Держекоінспекція має право вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах. Листом від 10.09.2018, який відповідачі отримали 15.09.2018, згідно рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення, позивачем було запропоновано відповідачам на добровільних засадах сплатити вищезазначену суму на відшкодування заподіяної шкоди. На час розгляду справи відповідачами зазначена шкода не відшкодована. Відповідно до частини 1 статті 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі, особою, яка її завдала. Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу правопорушення: протиправної поведінки; шкоди (збитків); причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. Оскільки причинний зв`язок між протиправною поведінкою відповідачів, яка доведена постановами, та шкодою, завданою в результаті такої поведінки, підтверджується матеріалами справи, відтак, в діях [PERSON] та [PERSON] наявні всі елементи складу цивільного правопорушення, що є підставою для стягнення заподіяної ними шкоди. Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України у частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності; джерелами формування спеціального фонду місцевих бюджетів є 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Відповідно до частини 2 статті 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», роз`яснення Міністерства юстиції України від 30.05.2003 №21-14-1297 та листа Верховної Ради України від 17.06.2003 №06/10-576, грошові стягнення за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, зараховуються в повному обсязі до місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди. Вищенаведене спростовує доводи адвоката Бабинця С.П. про те, що у позивача немає жодних повноважень стягнення шкоди, заподіяної державі порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок незаконної вирубки дерев, яку слід зарахувати на рахунок Голубицької сільської ради. Таким чином, факти, викладені позивачем у позовній заяві в обґрунтування позовних вимог знайшли своє підтвердження, є достовірними та обґрунтованими, підтверджені письмовими доказами, тому суд дійшов висновку, що позов Держекоінспекції у Чернігівській області до [PERSON] та [PERSON] про відшкодування останніми в солідарному порядку шкоди у розмірі 22425 грн., що заподіяна державі порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок незаконної вирубки дерев, підлягає задоволенню в повному обсязі. У відповідності до ст. 141 ЦПК України з відповідачів солідарно на користь позивача підлягає стягненню судовий збір пропорційно задоволеним вимогам в сумі 1921 грн.

Outcome: approved