Jurisdiction: civil
Date: 2017-07-16 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся в суд з позовом до [PERSON] державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, Державного підприємства «СЕТАМ», [PERSON], третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ПАТ «[PERSON] МКБ» про визнання недійсними електронних торгів, скасування та свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів. Позовні вимоги мотивує тим, що 26-28 грудня 2016 року на веб-сайті СЕТАМ відбулися електронні торги за-лотом №184809 з реалізації предмета іпотеки - млинзаводу, загальною площею 1501,7 кв.м., що розташований за адресою: Мукачівський район, с.Ракошино, вул. Європейська (Леніна), б/н. Вказані електронні торги відбувалися на підставі заявки на реалізацію арештованого майна відділу примусового виконання рішень [PERSON] державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області. Зазначені електронні торги були третіми, оскільки перші електронні торги з реалізації Млинзаводу не відбулися 5-7 жовтня 2016 року (лот № 169934), а повторні електронні торги в свою чергу не відбулися 17-19 листопада 2016 року (лот № 176649) через відсутність купівельного попиту. Даний Млинзавод згідно договору іпотеки від 31.08.2011 року №SME-WC/05459/S-1 виступав засобом забезпечення зобовязань за кредитним договором №SME-WC/05459 від 31 серпня 2011 року. Примусова реалізації Млинзаводу здійснювалася у межах виконавчого провадження ВП 49783722, боржником за яким, є також [PERSON]. Переможцем електронних торгів було визначено [PERSON]. Відповідно до даних Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень 30.12.2016 року на підставі Свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, серія та номер: 1201, виданого 30.12.2016 року приватним нотаріусом Мукачівського нотаріального округу [PERSON], було проведено державну реєстрацію прав на Млинзавод за відповідачем [PERSON]. Вважаю проведення електронних торгів із реалізації Млинзаводу незаконними, проведеними із недодержанням в момент вчинення правочину сторонами вимог, які встановлені Законом України «Про іпотеку», Законом України «Про виконавче провадження» та Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, який затверджено наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2015 № 2710/5. Водночас, вважаю незаконними та такими, що підлягають скасуванню також акт державного виконавця про реалізацію млинзаводу від 29.12.2016 року та свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів серія та номер: 1201, виданого 30.12.2016 року, як такі, що були оформлені неправомірно, з порушенням прав позивача та порядку їх оформлення. Проведення зазначених електронних торгів, а також наявність акту від 29.12.2016 року та свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів серія та номер: 1201, виданого 30.12.2016 року порушує права власності позивача та законні інтереси реалізувати заставне майно за якомога більшою ціною, збільшуючи при цьому обсяг погашеної заборгованості перед кредитором. Просить визнати недійсними електронні торги за лотом №184809 з реалізації предмета іпотеки ? млинзаводу, загальною площею 1501,7 кв.м., що розташований за адресою : Мукачівський район, с.Ракошино, вул.Європейська (Леніна), б/н, що відбулися 26-28 грудня 2016 року; касувати акт про реалізацію предмета іпотеки від 29 грудня 2016 року та скасувати свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, серія та номер 1201, виданого 30.12.2016 року приватним нотаріусом Мукачівського нотаріального округу [PERSON]. Позивач в судове засідання не зявився, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі. Представник відповідача [PERSON] державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, в судове засідання не зявився, подав до суду заперечення в якому просить у задоволенні позову відмовити. Представник відповідача Державного підприємства «СЕТАМ», в судове засідання не зявився, подав до суду письмові пояснення та просить розглянути справу у його відсутності. Представник відповідача [PERSON], в судове засідання не зявився, повідомлявся належним чином про час та місце розгляду справи, що стверджується довідкою про доставку смс-повідомлення. Представник відповідача ПАТ «[PERSON] МКБ», в судове засідання не зявився, подав до суду заперечення в якому просить у задоволенні позову відмовити. Вивчивши матеріали справи та перевіривши їх наявними у справі доказами, суд приходить слідуючого висновку Судом встановлено, що згідно договору іпотеки від 31.08.2011 року №SME-WC/05459/S-1, [PERSON] надав в іпотеку ПАТ «[PERSON] МКБ» млинзавод загальною площею 1501,7 кв.м., що розташований за адресою: Мукачівський район, с.Ракошино, вул. Європейська (Леніна), б/н. Даний Млинзавод згідно договору іпотеки від 31.08.2011 року №SME-WC/05459/S-1 виступав засобом забезпечення зобовязань за кредитним договором №SME-WC/05459 від 31 серпня 2011 року (а.с.13-23). 26-28 грудня 2016 року на веб-сайті СЕТАМ відбулися електронні торги за-лотом №184809 з реалізації предмета іпотеки - млинзаводу, загальною площею 1501,7 кв.м., що розташований за адресою: Мукачівський район, с.Ракошино, вул. Європейська (Леніна), б/н. В подальшому 29 грудня 2016 року [PERSON] відділу примусового виконання рішень управління ДВС ГТУЮ у Закарпатській області [PERSON] було затверджено акт про реалізацію предмета іпотеки, згідно якого переможцем електронних торгів було визначено [PERSON] та який був підставою для подальшого оформлення переможцем торгів права власності на майно (а.с.155). Відповідно до даних Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень 30.12.2016 року на підставі Свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, серія та номер: 1201, виданого 30.12.2016 року приватним нотаріусом Мукачівського нотаріального округу [PERSON], було проведено державну реєстрацію прав на Млинзавод за відповідачем [PERSON], що стверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна (а.с.31-33). Відповідно до статті 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - це вид забезпечення виконання зобовязання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобовязання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. За положеннями частин першої і третьої статті 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобовязання іпотекодержатель має право задовольнити свої вимоги за основним зобовязанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. За змістом статті 41 Закону України «Про іпотеку» реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду, проводиться шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону. Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обовязки субєктів матеріальних правовідносин цивільної справи. Закон України «Про виконавче пр'овадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку. Главою 4 цього Закону визначається загальний порядок звернення стягнення на майно боржника. Серед іншого, відповідно до частини першої статті 52 цього Закону звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації. Стаття 44 цього Закону передбачає черговість задоволення вимог стягувачів, згідно з якою в першу чергу задовольняються забезпечені заставою вимоги щодо стягнення з вартості заставленого майна. Положеннями статті 54 Закону України «Про виконавче провадження» визначено особливості звернення стягнення на заставлене майно, зокрема, згідно із частиною восьмою цієї статті примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку». Така ж правова норма закріплена і в пункті 3 розділу VII Порядку, а саме, що реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку». Отже, за змістом цих правових норм підставою для застосування положень Закону України «Про іпотеку» до спірних правовідносин є звернення стягнення на предмет іпотеки, тобто його арешт, вилучення та примусова реалізація в розумінні частини першої статті 52 Закону України «Про виконавче провадження», і саме Закону України Про іпотеку надається перевага перед іншими нормативно-правовими актами при реалізації предмета іпотеки, оскільки він є спеціальним у іпотечних правовідносинах. Таким чином, норми Закону України «Про виконавче провадження» дозволяють державному виконавцю передавати на реалізацію предмет іпотеки в ході примусового виконання рішень судів про стягнення на користь іпотекодержателя заборгованості, яка випливає із забезпечених іпотекою зобовязань, за таких умов : відсутність у боржника будь-якого іншого майна, на яке можна першочергово звернути стягнення; наявність заборгованості виключно перед іпотекодержателем; дотримання порядку реалізації майна, визначеного Законом України «Про іпотеку». Також, вищевказана правова позиція неодноразово була закріплена у правових висновках Верховного Суду України, що викладені в багаточисленних постановах Верховного суду, зокрема, від 28 вересня 2016 р. у справі № 6-1680цс16; від 30 березня 2016 року у справі № 6-5004цс15; від 18 листопада 2015 року у справі 6-28цс15. З огляду на зазначене. до спірних правовідносин підлягають застосуванню норми Закону України «Про іпотеку», в редакції чинній на дату укладення іпотечного договору. Тобто,саме недотримання в момент вчинення правочину пов"язаного із проведенням електронних торгів правил передбачених Законом України Про іпотеку є підставою для визнання таких електронних торгів недійсними. Кредитний договір, як і забезпечувальний іпотечний договір, за яким провадиться звернення стягнення на Млинзавод, укладено (31.08.2011 р.) до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання відносин між кредиторами та споживачами фінансових послуг» від 22.09.2011 p., яким передбачалося внесення змін, у тому числі, і до Закону України Про іпотеку. Відповідно до частини другої статті 49 Закону України «Про іпотеку» (у редакції, що діяла на момент укладення кредитного договору та договору іпотеки) за результатами перших прилюдних торгів, призначається проведення на тих же умовах других прилюдних торгів, які мають відбуватися протягом одного місяця з дня проведення перших прилюдних торгів. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на других прилюдних торгах може бути зменшеною не більш, ніж на 25 %. Якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим частиною першою цієї статті, за результатами других прилюдних торгів, іпотека може бути припиненою за рішенням суду. Отже, в момент укладення кредитного та іпотечного договорів, а саме 31 серпня 2011 року, Законом України Про іпотеку було передбачено проведення лише двох етапів прилюдних торгів із максимальним зниженням вартості іпотечного майна до 25%. Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання відносин між кредиторами та споживачами фінансових послуг» внесено зміни до статті 49 Закону України «Про іпотеку», відповідно до яких за результатами других прилюдних торгів призначається проведення у тому самому порядку третіх прилюдних торгів. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на третіх прилюдних торгах може бути зменшена не більш як на 50 % початкової вартості майна. Проте, пунктом 2 Прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання відносин між кредиторами та споживачами фінансових послуг» чітко передбачено, що його дія не поширюється на кредитні договори, укладені до набрання чинності цим Законом. Таким чином, до спірних правовідносин має застосовуватися саме та редакція Закону України Про іпотеку, яка була чинною на момент їх виникнення, тобто в момент укладення договору іпотеки від 31.08.2011 року № SME_WC/05459/S-l. Правові відносини, які пов"язані із зверненням стягнення на предмет іпотеки безпосередньо виникають лише за наявності іпотечного договору та нерозривно пов'язані із ним, а тому до спірних правовідносин однозначно підлягає застосуванню Закону України Про іпотеку в редакції чинній на момент укладення іпотечного договору. Вказана правова позиція також закріплена у правових висновках Верховного Суду України, що викладена у постановах Верховного Суду України від 16 грудня 2015 року у справі 3-1117гс15 та від 23 вересня 2014 року у справі № 3-113гс14. Правовідносини пов'язані із зверненням стягнення на предмет іпотеки нерозривно пов'язані із укладенням іпотечного договору. Саме під час укладення іпотечного договору, з рахуванням положень діючого законодавства сторони встановлювали відносини між собою. Закон України Про іпотеку, в редакції чинній на дату укладення договору іпотеки, не передбачав проведення трьох етапів торгів, проте, Млинзавод в порушення Закону України Про іпотеку було реалізовано саме із третіх торгів, що призвело до реалізації його за заниженою вартістю. Отже, електронні торги за лотом № 184809 з реалізації предмета іпотеки - млинзаводу, загальною площею 1501.7 кв.м., що розташований за адресою: Мукачівський район, с.Ракошино, вул.Європейська (Леніна), б/н, відбулися з порушенням статті 49 Закону України Про іпотеку, в редакції чинній на момент укладення іпотечного договору, це порушення вплинуло на результат електронних торгів та відповідно порушило права позивача, що є беззаперечною підставою для визнання вказаних електронних торгів недійсними. Акт про реалізацію предмета іпотеки від 29.12.2016 року підлягає скасуванню, так як відповідачами не було дотримано норм при оформленні результатів електронних торгів, а саме : протокол електронних торгів взагалі не надсилався переможцем електронних торгів організатору електронних торгів - ДП СЕТАМ, що свідчить про невиконання переможцем вимог порядку пов'язаних з оформленням результатів, наслідком чого є позбавлення статусу переможця та визнання торгів такими, що не відбулися; протокол електронних торгів не отримувався, не підписувався та не надсилався органу державної виконавчої служби організатором електронних торгів ? ДП СЕТАМ, оскільки останнім на підставі ухвали Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області про забезпечення позову від 10 січня 2017 року у справі № 303/7500/16-ц (а.с.24) було зупинено проведення електронних торгів та оформлення їх результатів; враховуючи те, що оформлення акту про реалізацію предмету іпотеки пов'язана з отриманням органом державної виконавчої служби підписаного ДП СЕТАМ протоколу, який ним не було отримано, дії відповідачів не відповідають Закону України Про іпотеку та порядку; акт про реалізацію предмета іпотеки в порушення Закону України "Про іпотеку було видано органом державної виконавчої служби безпосередньо переможцю електронних торгів, а не ДП СЕТАМ як організатором електронних торгів; в порушення Закону України Про іпотеку та порядку копії протоколу електронних торгів та нотаріальні копії акту реалізації предмету іпотеки не надсилались іпотекодавцю, тобто позивачу у даній справі, що позбавило його права на отримання інформації про умови реалізації його майна. Враховуючи те, що свідоцтво є похідним документом від акту, який було оформлено з численними порушеннями чинного законодавства та прав позивача, таке свідоцтво також підлягає скасуванню. Виходячи із вищезазначеного, акт про реалізацію предмету іпотеки від 29.12.2016 року та свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів серія та номер: 1201, виданого 30.12.2016 року підлягають скасуванню, оскільки були оформлені на підставі торгів, які є недійсними та з порушенням вимог чинного законодавства щодо їх оформлення. Беручи до уваги встановлені судом факти та відповідні правовідносини, суд приходить до переконання, що позов підлягає до задоволення.

Outcome: approved