Jurisdiction: civil
Date: 2014-03-25 00:00:00

[PERSON] звернулася до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області з позовом до публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» в особі Новомосковського району електричних мереж про захист прав споживачів, шляхом визнання дій неправомірними, в якому просить визнати дії відповідача щодо відключення електропостачання в будинку, розташованому за адресою: [ADDRESS], неправомірними, та відновити її становище, яке існувало до порушення права шляхом зобов'язання відповідача підключити будинок до електропостачання, а також визнати неправомірними нарахування, здійснені публічним акціонерним товариством «ДТЕК Дніпрообленерго» в особі Новомосковського району електричних мереж на підставі Акту про порушення Н № 100746 від 02.08.2013 року, згідно якого прийнято рішення про донарахування недорахованої електроенергії 46 876 кВт. В обґрунтування свого позову позивач зазначає, що 21.10.2005 року між ВАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» та [PERSON] було укладено договір про користування електричною енергією для побутових споживачів Дніпропетровської області № 1401285. Станом на 02.08.2013 року постачальником було надано електроенергію, а споживачем її належним чином було оплачено. 05.08.2013 року на засіданні комісії Новомосковського РЕМ було розглянуто Акт Н № 100746 від 02.08.2013 року, згідно якого прийнято рішення про донарахування недорахованої електроенергії 46 876 кВт на суму 20 913,20 грн. за період з 02.08.2010 року по 02.08.2013 року. Так, вказаним актом було встановлено начебто порушення споживачем п.48 Правил користування електричною енергією для населення (розкрадання електричної енергії за допомогою самовільного підключення до електричної мережі поза засобом обліку прихованим способом (змонтована розетка) при вимкнених запобіжниках електрична енергія споживається, диск лічильника не рухається). 06.08.2013 року подачу електроенергії споживачу було припинено. Позивач зазначає, що даний акт складений неправомірно, а відповідно і нарахування здійснені неправомірно, виходячи з наступного. 27.07.2013 року до неї додому ([ADDRESS]) приїхали співробітники Новомосковського РЕМ з метою заміни приладу обліку електричних мереж, при цьому не пред'явивши службових посвідчень. Вона повідомила їм, що не може пустити їх зараз, оскільки поспішає до матері, яка знаходиться в лікарні після операції. На що їй було виписане повідомлення про недопуск, в якому пропонувалося призначити дату відвідування. Крім того, представники Новомосковського РЕМ усно погрожували їй. 29.07.2013 року вона зателефонувала за номером телефону, зазначеним у повідомленні, з метою погодити день відвідування, домовившись на 02.08.2013 року. При цьому, погодивши день, щодо часу відвідування їй пообіцяли зв'язатися пізніше. 02.08.2013 року приїхали співробітники РЕМ з метою проводити в її будинку заміну приладу обліку електричної енергії. Враховуючи той факт, що час з нею погоджено не було, вона була відсутня вдома, бо знаходилася на роботі. Зателефонувавши своїй матері, вона попросила останню бути присутньою під час проведення в її будинку заміни приладу обліку електричної енергії. Однак, коли мати підійшла до двору, працівники Новомосковського РЕМ знаходились вже в дворі домоволодіння. Коли її мати [PERSON] відчинила двері будинку, працівники Новомосковського РЕМ пішли по будинку без дозволу. На питання [PERSON] щодо того, що відбувається, відповідей не надавали, своїх дій не пояснювали, вели себе вдома, як господарі. [PERSON] покликала на допомогу чоловіка [PERSON] - [PERSON] Коли [PERSON] прийшов, один із співробітників [PERSON] запросив його до дальньої кімнати, де показав розетку, яка знаходилась під стелею, запитавши її цільове призначення, на що [PERSON] зазначив, що розетка не робоча, намагаючись навіть «засунути пальці в розетку», однак [PERSON] не дозволив йому цього зробити, зазначивши, що розетка робоча. Перевіривши зазначену розетку спеціальним приладом, [PERSON] констатував, що розетка робоча, після чого ще раз підтвердив цей факт у присутності [PERSON], увімкнувши у неї електродриль. Після цього було складено Акт про порушення, який підписав [PERSON] Позивач вважає, що співробітники РЕМ навмисно підключили розетку в обхід електролічильника, адже її чоловік [PERSON] знав, що до приходу співробітників РЕМ розетка не була приєднана електромережі. Всі дії працівників Новомосковського РЕМ були вчинені без дозволу споживача. Під час складання Акту, присутнім не було роз'яснено їх право підписувати Акт або відмовитись від підпису, як не було роз'яснено право і на зазначення в Акті зауважень. Крім того, [PERSON] посилається на те, що 02.08.2013 року її вдома не було, а тому Акт про порушення ПКЕЕ було підписано не уповноваженою особою, бо ані [PERSON], ані [PERSON] не є ані власниками будинку, ані стороною по договору, укладеному між ВАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» та [PERSON] При цьому, не зрозуміло, чому нарахування збитків на підставі Акту про порушення Н № 100746 від 02.08.2013 року, було зроблено за три роки, в той час, як п.38 Правил користування електричною енергією для населення затверджено, що перевірка повинна здійснюватись не рідше, ніж кожні 6 місяців. За таких обставин позивач, стверджуючи, що підключення електричної розетки до мережі електропередачі поза приладом обліку електричної енергії вчинено з вини працівників Новомосковського РЕМ, а також, що їх дії здійснено з порушенням норм чинного законодавства, звернулася з даним позовом до суду за захистом своїх порушених прав та інтересів. В судовому засіданні позивач [PERSON] та її представники [PERSON] та [PERSON] позовні вимоги підтримали, просили позов задовольнити, мотивуючи його обставинами, викладеними в позовній заяві. Крім того пояснили, що працівники Новомосковського РЕМ під час перевірки вели себе зухвало, не реагували на зауваження. [PERSON] декілька разів виходив з будинку, як вони гадають, з метою на горищі здійснити підключення розетки, оскільки пізніше ними було виявлено, що драбина, яка лежала, стоїть. Факт того, що [PERSON] без дозволу лазив на горище, він і сам не заперечував, коли приніс відрізаний дріт. Крім того, [PERSON] погоджувала дату для винесення лічильника а фасад, а працівники Новомосковського РЕМ приїхали з іншою метою - перевіркою, не повідомивши про це споживача. Просили позов задовольнити у повному обсязі. Представник відповідача Черевко О.О. в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, пояснивши, що дії співробітників РЕМ є правомірними, акт і протокол про порушення правил користування електричною енергією для населення складені згідно вимог діючого законодавства, а тому просила в позові відмовити повністю. В судовому засіданні було допитано у якості свідків: [PERSON], [PERSON] та [PERSON] Свідок [PERSON] в судовому засіданні повідомила, що вона є матір'ю позивача і мешкає по сусідству з нею. 02.08.2013 року їй зателефонувала донька, попросивши побути присутньою під час заміни лічильника. Коли вона підійшла до двору доньки, то побачила, що сторонні люди були вже у дворі. Вона відкрила двері, після чого співробітники РЕМ, не пред'явивши посвідчень, зайшли у будинок і [PERSON] пішов по хаті. На запитання, чому він ходить до кімнат, якщо лічильник знаходиться у прихожі, він відповів «так надо». Не розуміючи, що відбувається вона зателефонувала [PERSON] і попросила останнього прийти. Свідок [PERSON] в судовому засіданні повідомив, що він є чоловіком позивача. 02.08.2013 року близько 12.00 годин йому зателефонувала теща, яка попросила прийти. Прийшовши, до будинку, він побачив там трьох співробітників РЕС та тещу [PERSON] [PERSON] повів його у дальню кімнату і показав розетку під стелею, запитавши про її цільове призначення, на що він відповів, що вона не працює. На що [PERSON], підключивши до зазначеної розетки прилад, який був у нього, зазначив, що наявність такої розетки - це незаконне підключення. Він, взявши електродриль, перевірив самостійно, підключивши її. Дійсно, розетка виявилася робочою, однак для нього це була несподіванка. Після цього було складено Акт, який він підписав. Зауважень в Акті не зазначав, бо йому ніхто не роз'яснював його права це зробити. Він впевнений, що розетка не працювала, бо після купівлі-продажу зазначеного будинку вони з дружиною неодноразово її перевіряли, вона не працювала. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що він є співробітником Новомосковського РЕМ і 02.08.2013 року був у складі рейдової бригади, яка здійснювала перевірку за адресою: [ADDRESS]. В будинок їх пустила жінка, яка представилась господаркою. Здійснюючи перевірку, ним була виявлена розетка, яка була підключена до живлення поза прибором обліку. Спочатку він перевірив розетку індикатором, а потім у присутності [PERSON], вони підключили до неї електродриль. [PERSON] дійсно був впевнений, що розетка не працює, бо збирався перевірити її руками, однак він, з метою безпеки останнього, не дозволив йому цього зробити. Після цього було складено Акт про порушення, який було підписано [PERSON] Кусок дроту він відрізав на горищі будинку, як доказ прихованої проводки. Виявивши зазначене порушення, він відімкнув світло у всьому будинку. Суд, вислухавши пояснення позивача, пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного висновку. Згідно договору про користування електричною енергією для побутових споживачів Дніпропетровської області № 1401285 від 21.10.2005 року, укладеного між ВАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» та [PERSON], позивач є споживачем електричної енергії, яку їй постачає ПАТ "Енергопостачальна компанія "Дніпрообленерго" в особі його структурного підрозділу Новомосковського району електричних мереж за адресою: [ADDRESS] (а.с.7-13). Згідно Довідки, виданої Виконавчим комітетом Знаменівської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області, за адресою: [ADDRESS] мешкає [PERSON] та її донка [PERSON], [INFO] (а.с.14). Актом від 02.08.2013 року серії Н № 100746 встановлено, що в ході перевірки за адресою: [ADDRESS], виявлено розкрадання електричної енергії за допомогою самовільного підключення до електричної мережі поза засобом обліку прихованим способом (змонтована розетка) при вимкнених запобіжниках ел.енергія споживається, дик лічильника не рухається (а.с.15). Згідно Акту про виконання технічної перевірки енергопостачальною компанією, споживачу припинено постачання електроенергії 06.08.2013 року (а.с.16, 20). 05.08.2013 року проведено засідання комісії Новомосковського РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем Правил користування електричною енергією, за результатами якого було прийнято рішення, що Акт про порушення Правил, щодо самовільного підключення до електричної мережі поза засобом обліку прихованим способом (змонтована розетка) (а.с.17), складено правомірно та нараховано заборгованість за електроенергію відповідно до п. 3.1 Методики, в розмірі 20 913,20 гривень (а.с.18-19). Пізніше енергопостачальником було здійснено перерахунок, внаслідок чого сума заборгованості була зменшена до 17 100,65 (а.с.25-27, 31). Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що позов обґрунтований, однак підлягає частковому задоволенні позовних вимог, виходячи з наступного. На звернення позивача Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики (НКРЕ) - Відділ НКРЕ у Дніпропетровські області, надала відповідь, яка містить наступне: «згідно з положеннями п. 53 ПКЕЕН, у разі відмови споживача від вартості не облікованої електричної енергії, енергопостачальник звертається до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім факту виявлення самовільного підключення)». Отже, в разі виявлення представниками енергопостачальника фактів розкрадання електричної енергії шляхом здійснення самовільного підключення до електричної мережі, об'єкти цього споживача, які були самовільно підключені, мають бути відключені відповідно до положень пункту 6. ПКЕЕН, після чого вживаються заходи для запобігання розкраданню чи пошкодженню приладів обліку, використанню електричної енергії для потреб електроустановок, які підключено з урахуванням вимог ПКЕЕН зберігається. Таким чином, 02.08.2013року енергопостачальник здійснив припинення постачання електричною енергією на будинок [PERSON] з порушенням вимог ПКЕЕН» (а.с.43-об). На звернення позивача Державна інспекція з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії у Дніпропетровській області, надала відповідь, яка, зокрема, містить наступне: «згідно з п.п.б п.3.3 Методики, розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, стуймоприймачів або проводів до електричних мереж енергопотсачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення. Отже, дії енергопостачальника щодо проведення розрахунку збитків за Актом в частині періоду нарахування збитків за три роки (а не за 12 місяців) є неправомірними та такими, що суперечать вимогам ПКЕЕ та Методики. Кім того, енергопостачальник повинен при виявлені факту самовільного підключення, відключати лише безоблікове приєднання, а не будинок в цілому» (а.с.45-об-46). Факт того, що після перевірки енергопостачання в домоволодінні було відключено в цілому не заперечував свідок [PERSON] Виходячи з вищевикладеного, суд приходить до висновку, що вимоги позивача щодо визнання дій по відключенню домоволодіння [PERSON], розташованого за адресою: [ADDRESS]. неправомірними обґрунтовані та підлягають задоволенню. Щодо відновлення енергопостчання, то на момент розгляду справи в суді енергопостачання відновлено. Даний факт не заперечувався сторонами в судовому засіданні, а тому на підставі ст. 61 ЦПК України не підлягає доведенню. Враховуючи, що з цього питання спір між сторонами відсутній, однак клопотання про закриття провадження в цій частині або залишення цієї позовної вимоги без розгляду від позивача не надходило, суд вважає за необхідне відмовити в задоволення цієї позовної вимоги через відсутність предмету спору. Щодо позовної вимоги про визнання нарахувань не правомірними, то в цій частині позову суд вважає за необхідне відмовити, виходячи з наступного. Суд вважає за необхідне встановити, що 02 серпня 2013 року у присутності [PERSON] та [PERSON], трьома представниками енергопостачальника був складений акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення, яке виразилось у самовільному підключенні до електричної мережі поза засобом обліку прихованим способом (змонтована розетка) при вимкнених запобіжниках ел.енергія споживається, дик лічильника не рухається (а.с.15). Протоколом засідання комісії РЕС з розгляду актів про порушення від 05.08.2013 року було прийнято рішення, що Акт про порушення Правил, щодо самовільного підключення до електричної мережі поза засобом обліку прихованим способом (змонтована розетка) (а.с.17), складено правомірно та нараховано заборгованість за електроенергію відповідно до п. 3.1 Методики, в розмірі 20 913,20 гривень (а.с.18-19), яка згодом була зменшена до 17 100,65 (а.с.25-27, 31). Як пояснила в судовому засіданні позивач [PERSON] розетку вона не підключала поза засобом приладу, з дня купівлі зазначеного домоволодіння нею не користувалась, і була впевнена, що вона не робоча. Даний факт підтвердив і свідок [PERSON], який зазначив під час своїх пояснень у судовому засіданні, що, коли він показав зазначену розетку чоловіку [PERSON] - [PERSON], то останній збирався перевірити її руками. Згідно п.53 зазначених Правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Самовільне підключення споживання електричної енергії без укладення з енергопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду цих актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ №562 від 04.05.2006року Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. З огляду на викладене суд приходить до переконання, що відповідач не надав об'єктивних доказів, які б свідчили про порушення позивачем Правил користування електричної енергії, оскільки з вищезазначеного акту від 02.08.2014 року не зрозуміло ким було здійснено порушення. Однак, щодо визнання нарахувань неправомірними, то в цій частині суд вважає за необхідне відмовити, оскільки, із зазначених [PERSON] предмета та підстав позову вбачається, що предметом позову стала фактично правомірність складання працівниками ПАТ «Енергопостачальна компанія «Дніпрообленерго» Акта № н № 100746 від 02.08.2013 року про порушення Правил користування електричною енергією для населення, яке, як зазначено в акті, виявилося у використанні недооблікованої електричної енергії за допомогою самовільного підключення до мережі поза лічильником прихованим способом та проведеного на підставі акта розрахунку збитків згідно протоколу №101 від 05.08.2013року, завданих енергопостачальнику. Разом з тим, згідно зі ст.ст.3,4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Захист цивільних прав це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав законом закріплені матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення(визнання) порушених(оспорюваних) прав та вплив на правопорушинка. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів встановлено ст.16 ЦК України. Згідно вказаної норми закону, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно зі ст. 15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства. Відповідно до ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Згідно частини 1 та 2 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги. Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається, як на підставу свої вимог і заперечень. Акт Н № 100746 від 02.08.2013 року про порушення Правил користування електричною енергією для населення та протокол №101 від 05.08.2013 року щодо розрахунку збитків, завданих енергопостачальнику порушенням споживачем вказаних Правил, складено працівниками ПАТ «Енергопостачальна компанія «Дніпрообленерго», які діяли як посадові особи на підставі відповідних положень зазначених Правил та Методики обчислення розміру відшкодування збитків. Таким чином, оскарження як дій лише щодо факту складання акта, так і самого акта, а також щодо протоколу про визначення розміру збитків, які не встановлюють для споживача будь-яких обов'язків, крім рекомендації сплатити нараховані збитки, що є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством в якості способу захисту прав. Зазначені акт та протокол можуть бути визнані в якості доказу під час вирішення іншого спору, у тому числі при заявленому позові про стягнення матеріальних збитків, розмір яких визначено на підставі вказаного акта, при дослідженні яких суд зобов'язаний буде дати відповідну оцінку згідно вимог ст.212 ЦПК України. Таким чином, обраний [PERSON] спосіб захисту порушеного права не передбачено діючим законодавством як спосіб захисту, тобто відсутні правові підстави для звернення до суду за захистом права, у зв'язку з чим саме з таких підстав позивачу слід відмовити в задоволенні вимог про визнання нарахувань неправомірними. Крім того, позивач оскаржує не суму, нараховану у якості збитків, а правомірність самого факту здійснення нарахування, а тому в цій частині позву суд вважає за необхідне відмовити. На підставі викладеного,

Outcome: partial