Jurisdiction: civil
Date: 2015-07-14 00:00:00

17.06.2015 року представник позивача [PERSON] в інтересах [PERSON] звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовною заявою, якою просив: визнати за [PERSON] право власності на квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування спадщини за законом, яка відкрилась після смерті його батьків. У судове засіданя представник позивача не з'явився, надав суду заяву, в якій просив справу слухати у його відсутність, повністю підтримав позовні вимоги. Представник відповідача Київської міської ради Хрущ А.П. у судове засідання не з'явився, заяв та клопотань суду не надав, був належним чином повідомлений (а.с. 16). Представник третьої особи Головного управління юстиції у м. Києві у судове засідання не з'явився, заяв та клопотань суду не надав, був належним чином повідомлений (а.с. 17). Згідно ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Судом встановлені наступні обставини. [INFO] помер рідний батько позивача - [PERSON], про що складено відповідний актовий запис № 18267 (а.с. 6). [INFO] померла рідна мати позивача - [PERSON], про що складено відповідний актовий запис № 3546.(а.с. 5). Внаслідок смерті батьків позивача відкрилась спадщина за законом у вигляді квартири [ADDRESS]. Родинні відносини позивача підтверджуються свідоцтвом про його народження, про що в книзі реєстрації актів громадянського стану 04.02.1986 року зроблено відповідний запис № 289 (а.с. 4). [PERSON] за життя був членом житлово-будівельного кооперативу в «Ізумруд -3» на підставі рішення виконавчого комітету КМР народних депутатів від 14.03.1994 року за № 169. 26.01.1999 року [PERSON] повністю вніс пайові внески за вище вказану квартиру, але право власності на на квартиру за життя не оформив (а.с. 10). Позивач [PERSON] на момент смерті обох батьків проживав у спірній квартирі, про що зазначено в довідках виданих ЖЕД «Ізумруд 3» (а.с. 9). 16.06.2015 року [PERSON] звернувся до державного нотаріуса Сьомої Київської державної нотаріальної контори Гасс В.Ю., із заявою про оформлення спадщини, але йому було відмовлено, оскільки ним не було надано правовстановлюючих документів на вказане майно, тому що право власності на вказану квартиру не зареєстровано. Згідно матеріалів спадкової справи № 314/2015 від [INFO], щодо майна померлого [PERSON] інші спадкоємці, окрім позивача із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не зверталися. [PERSON] є єдиним спадкоємцем за законом майна померлого [PERSON] За матеріалами спадкової справи № 315/2015 від 12.01.2015 року, щодо майна померлої [PERSON] інші спадкоємці, окрім позивача із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не зверталися. [PERSON] є єдиним спадкоємцем за законом майна померлої [PERSON] Проте, за життя [PERSON] також не зареєструвала у встановленому законом порядку право власності на нерухоме майно, що їй належало після померлого чоловіка, а тому після відкриття спадщини у позивача виникли труднощі з оформленням спадщини, а саме: квартири [ADDRESS]. Відповідно до ч.1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст. 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Суб'єктами права спільної сумісної власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, а також держава, територіальні громади, якщо інше не встановлено законом. Майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом. Майно, набуте в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти членів сім'ї, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором, укладеним у письмовій формі. Згідно ч. 2 ст. 372 ЦК України у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. Статтею 1258 ЦК України передбачена черговість спадкування за законом: спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Частиною 2 ст. 1297 ЦК України передбачений обов'язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Згідно ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтями 1216, 1217 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1299 ЦК України, якщо у складі спадщини, яку прийняв спадкоємець, є нерухоме майно, спадкоємець зобов"язаний зареєструвати право на спадщину в органах, які здійснюють державну реєстрацію нерухомого майна. Відповідно до ст. 328 Цивільного кодексу України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, та право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до положення пункту 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», - у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Листом № 24 - 753/0/4 - 13 від 16.05.2013 року "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз'яснив, що якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно - правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні. В зазначеному листі також висловлено позицію, що за відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, тому позов пред'являється до Київської міської ради. Аналіз наведених обставин та вимог закону дозволяє суду зробити висновок про те, що підстав для усунення спадкоємців від спадкування, передбачених ст. 1224 ЦК України судом не встановлено. А тому суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги є обгрунтованими та такими, що підлягають повному задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved