Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-18 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з даним позовом до Територіальної громади в особі виконавчого\~ комітету\~\~ [PERSON]\~ сільської\~ ради Коростенського району Житомирської області,в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті тітки [PERSON] , померлої 14 січня 2005 року . В підтвердження своїх вимог посилається на те, що його покійна тітка є власницею земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства площею 4,38 га, яка розташована на території [PERSON] сільської ради. Ще за життя тітка склала заповіт від 08.02.1994 року, завірений заступником голови виконавчого\~ комітету\~\~ [PERSON]\~ сільської\~ ради, яким все своє майно заповіла позивачу [PERSON]. Після смерті тітки він своєчасно не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, так як фактично управляв та володів спадковим майном, а тому вважав, що прийняв спадщину. В судове засідання позивач [PERSON] не зявився, надіслав заяву, в якій просить розглянути справу без його участі, визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Представник відповідача [PERSON] сільської ради в судове засідання не з"явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином , надав заяву про слухання справи без його участі, проти позову не заперечує. Тому суд вважає за можливе розглядати дану справу на підставі наявних матеріалів, без фіксації технічними засобами. Перевіривши матеріали справи, оцінивши всі докази та обставини по справі, суд задовольняє позовні вимоги , виходячи з таких підстав. Як встановлено судом 14 січня 2005 року у віці 80 років в селі Каленське Коростенського району Житомирської області померла [PERSON] , про що виконавчим комітетом [PERSON] сільської ради Коростенського району Житомирської області зроблено запис за № 2 в Книзі реєстрації смертей (а.с.3). Після смерті [PERSON], відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка для ведення особистого селянського господарства площею 4,38 га, яка розташована на території [PERSON] сільської ради, на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії IV-ЖТ №026681 від 09.08.2002 року (а.с.8). [PERSON] за життя розпорядилася своїм майном, склавши заповіт, посвідчений 08 лютого 1994 року заступникам голови виконавчого комітету [PERSON] сільської ради Коростенського району Житомирської області, відповідно до якого усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що їй належало на день смерті і на що вона за законом мала право, заповіла племіннику- Шлапак [PERSON], тобто позивачу у справі.(а.с.7). Упродовж строку, який наданий законом для прийняття спадщини позивач [PERSON], не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї тітки, [PERSON]., оскільки вважав, що спадкове майно , яке заповіла [PERSON] відповідно до заповіту ще за життя , після смерті тітки відразу перейшло у його власність. Він є єдиним спадкоємцем за заповітом на вказане спадкове майно , що стверджується повідомленням Коростенської районної державної нотаріальної контори Житомирської області від 05.12.2017 року № 1548/01-16 (а.с.9). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За вимогами ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відтак, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон надає йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Пленум Верховного Суду України в постанові №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» в п.24 роз"яснив , що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку , суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з об"єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду,який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу. При таких обставинах суд вважає, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, а тому позовні вимоги його задовольняє. На підставі викладеного та

Outcome: approved