Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-23 00:00:00

28.07.2014 року позивач звернулась до суду з вищезгаданою позовною заявою, в якій вказала, що 13.06.2014 року з вини відповідача, яка проживає у [INFO], в результаті обриву шланга заливного бачка у санвузлі, відбулось затоплення квартири [ADDRESS], яка належить позивачу на праві власності. Враховуючи уточнені позовні вимоги, просить стягнути з відповідача кошти за завдану матеріальну шкоду у розмірі 11450,00 грн., кошти за завдану моральну шкоду 5000,00 грн., а також понесені витрати повязані із судовим розглядом даної справи у розмірі 5643,00 грн. та витрати на правову допомогу в розмірі 2525,00 грн. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав викладених у позовній заяві, з урахуванням уточнюючих позовних вимог, просив позов задовольнити в повному обсязі. Крім того, просив не брати до уваги висновок судової будівельно-технічної експертизи №586/12.14. від 08.12.2014 року проведеної судовим експертом [PERSON] щодо встановлення вартості матеріальної шкоди. Представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги не визнав через відсутність вини його довірителя в затопленні квартири. Просила відмовити в задоволенні позову в повному обсязі, оскільки не втсановлено чітку причину затоплення, крім того просила врахувати, що відповідач не була присутня при складанні акту. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що була присутня в квартирі відповідачки в настурний вихідний день після свята "Святої Трійці", в квартиру зайшов начебто сусід відповідача з приводу того, що нібито вона його затопила. Проте, свідок заходила до ванної кімнати ні запаху цвілі, ні нічого мокрого не бачила. Свідок [PERSON] зазначила, що була в гостині у відповідача, чітку дату зазначити не змогла, проте зазначила, що це була п"ятниця після 17-00 години. Під час гостин до квартири відповідача заходили два чоловіки, з розмови остання чула що чоловіки говорили, що в квартирі сухо. Свідок заходила до ванної кімнати, однак нічого мокрого не бачила. Суд, вислухавши пояснення сторін, покази свідків, зясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав.\- Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] відповідно до договору дарування від 12.03.1998 року. /а.с. 7,6/ Згідно акту від 16.06.2014 року складеного працівниками ЖБК-2, затвердженого головою правління ЖБК-2 [PERSON] та погоджено головним інженером ЖБК-2 [PERSON] вбачається, що відбулося залиття квартири [ADDRESS], мешканцями квартири яка знаходиться поверхом вище, а саме квартири № 78 у цьому ж будинку. /а.с. 10/ Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, серед іншого, є втрати, яких особа зазнала у звязку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). У відповідності до загальних підстав цивільно-правової відповідальності, при вирішенні даного спору обовязковому зясуванню підлягає наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного звязку між шкодою і протиправним діяннями заподіювача та вини останнього і в її заподіянні. Згідно положень ст. ст. 10, 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Частиною 1 ст. 57 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 58 ЦПК України). Частиною 1 ст. 64 ЦПК України встановлено, що письмовими доказами є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи. Відповідно до ч. 2 ст. 65 речовими доказами є магнітні, електронні та інші носії інформації, що містять аудіовізуальну інформацію про обставини, що мають значення для справи. Згідно висновку судово будівельно-технічної експертизи №328/228 від 06.10.2015 року вартість завданого матеріального збитку внаслідок залиття приміщень квартири [ADDRESS] складає 11450,00 грн. Крім того, з висновку вбачається, що доступу до квартири [ADDRESS] не забезпечено, джерело витоку ліквідовано, а тому визначити причину залиття та причинно-наслідковий звязок між залиттям і спричиненими матеріальними збитками квартири №74 неможливо. Судом приймається, як достовірний доказ на підтвердження розміру матеріальних збитків, які були спричинені внаслідок затоплення приміщень квартири висновок судової будівельно-технічної експертизи №328/228 від 06.10.2015 року. Розмір збитків, що підлягає відшкодуванню, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі у відповідності до вимог ст. 1192 ЦК України. Відповідно до ч. 1 ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобовязати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. З оглянутого в судовому засіданні відеозапису за участю відповідача [PERSON], остання не заперечує про завдання шкоди, крім того під час огляду на записі чітко видно, що шланг через який подавалась вода до зливного бачка знятий та лежить в стороні від труби. Представник відповідача не заперечувала, що на відеозаписі особа жіночої статі є [PERSON], проте зазначила, що відеозапис є належним доказом, при цьому вказала, що можливо запис є змонтованим, клопотання про проведення експертизи, щодо підробки запису в свудовому засіданні не заявлялорсь. Враховуючи викладене вище, суд, з урахуванням вимог законності, розумності та справедливості стягує з відповідача на користь позивача 11450,00 грн. вартості матеріалів необхідних для відновлювального ремонту пошкодженого майна. Суд не приймає до уваги висновок № 586/12.14 судової будівельно-технічної експертизи від 08.12.2014 року, оскільки вказана експертиза проведена з урахуванням матеріалів наданих приватним підприємцем, який на день проведення експертизи припинив свою підприємницьку діяльність. При вирішенні питання про наявність підстав для відшкодування позивачу моральної шкоди, судом враховуються спричинені йому душевні та моральні страждання, що повязано з перенесенням протягом тривалого часу незручностей проживання в непридатній, пошкодженій квартирі, потребою у додаткових зусиллях для організації звичного порядку життя, часу необхідного для відновлення попереднього стану квартири. З урахуванням характеру, обсягу та глибини заподіяних позивачу моральних страждань, їх негативних наслідків, враховуючи вимоги розумності, виваженості та справедливості, суд вважає за можливе задовольнити дану вимогу частково та визначає розмір моральної шкоди в розмірі 1500,00 грн., які підлягають відшкодуванню з відповідача на користь позивача у відповідності зі ст. 1167 ЦК України. На підставі ст. 88 ЦПК України, з відповідача належить стягнути на користь позивача судовий збір в сумі 243,60 грн., оплачений позивачем при поданні до суду позовної заяви та 2400,00 грн. витрат понесених із проведенням судової експертизи №328/228 від 06.10.2015 року , що підтверджується заявою про переказ готівки від 04.09.2015 року. Відповідно\~\~ до\~ст.84 ЦПК України\~\~ витрати, пов'язані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони, крім випадків надання безоплатної правової допомоги. Граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу встановлюється законом. Відповідно до положень\~Закону України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах» від 20.12.2011 року\~\~ вбачається, що граничний розмір витрат на правову допомогу не може перевищувати 40% встановленої законом мінімальної заробітної плати у місячному розмірі за годину участі особи, яка надавала правову допомогу у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовими засіданнями та під час ознайомлення\~\~з матеріалами справи в суді. Законами України про Державний бюджет на 2014 рік та на 2015 рік мінімальна заробітна плата встановлена з 1 січня 2014 року по 01.09.2015 року в розмірі 1218,00 грн., з 01.09.2015 року - 1378 грн. Таким чином, за годину участі у судовому засіданні розмір компенсації за правову допомогу складає 487,20 грн. (1218 грн.х 40%) та 551,20 грн. (1378 грн.х40%). З журналів судових засідань вбачається, що представник позивача - адвокат [PERSON] приймав участь у судових засіданнях: - 30.09.2014 року - з 16 год. 03 хв. до 16 год. 06 хв. (03хв.); - 17.11.2014 року - з 12 год. 06 хв. до 12 год. 37 хв. (31 хв.); - 08.04.2015 року - з 16 год. 17 хв. до 16 год.28 хв. (11хв.); - 16.06.2015 року - з 16 год. 01 хв. до 16 год. 19 хв. (19 хв.); - 02.12.2015 року - з 14 год. 39хв. до 14 год. 45 хв. (6 хв.); - 24.12.2015 року - з 12 год. 15 хв. до 12 год. 47 хв. (32 хв.) та 16 год. 07 хв. до 17год. 07 хв. Загалом за 2014- вересень 2015 рік - 0 год. 64 хв., що складає 519,68 грн. (64 хв. х 487,20 грн.) та з вересня 2015 роки - 900,29 грн. (1 год. 38 хв. х 551,20 грн.) Крім того, адвокат приймав участь у складні процесуальних документів, а тому 300 грн. є достатньою компенсацією за надання правової допомоги в даній частині. З урахуванням викладеного, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 1720 грн. ( 519,68 грн. + 900,29 грн. + 300 грн.) витрат на правову допомогу. На підставі викладеного та

Outcome: partial