Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-20 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом, в якому після уточнення позовних вимог просить стягнути з ФОП [PERSON] матеріальну шкоду, спричинену внаслідок ушкодження здоров'я, в розмірі 22568,02 грн., а також моральну шкоду в розмірі 15000,00 грн. До суду надійшла заява представника позивача [PERSON] - [PERSON] про розгляд справи за його відсутності, підтримання позовних вимог в повному обсязі та винесення рішення на підставі наявних у справі доказів. Відповідач ФОП [PERSON] в судове засідання не з'явилась, повідомлялась про дату, час та місце судового засідання у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомила, заяви про розгляд справи за її відсутності не надавала. За згодою представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Суд, вивчивши матеріали справи, давши добутому правової оцінки, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. 09 квітня 2017 року під час виходу із будівельного складу-магазину «Отделочные материалы и ручной інструмент», розташованого за адресою: м. Харків, просп. Московський 118, з [PERSON] стався нещасний випадок за таких обставин. Внаслідок того, що вихід з магазину не був обладнаний зовнішніми сходами типу СЗ та інформаційною вивіскою про небезпечні фактори, які можуть негативно впливати на здоров'я людини та загрожувати його життю, [PERSON] впала з висоти близько одного метра від рівня землі та отримала закриту черепно-мозкову травму та чисельні тілесні ушкодження, пошкодила одяг та супутні аксесуари. На місце події викликалась карета невідкладної швидкої допомоги та наряд поліції. Згідно ст. 282 Цивільного кодексу України фізична особа має право вимагати усунення небезпеки, створеної внаслідок підприємницької або іншої діяльності, яка загрожує життю та здоров'ю. Під нещасними випадками невиробничого характеру, визначеного Порядком розслідування та обліку нещасних випадків невиробничого характеру, затвердженого постановою КМУ від 22.03.2001р. №270 (далі - Порядок №270), слід розуміти не пов'язані з виконанням трудових обов'язків травми, у тому числі отримані внаслідок заподіяних тілесних ушкоджень іншою особою, отруєння, самогубства, опіки, обмороження, утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою, травми, отримані внаслідок стихійного лиха, контакту з тваринами тощо, які призвели до ушкодження здоров'я або смерті потерпілих. Відповідно до підпункту 13 пункту 3 та пункту 4 цього Порядку розслідуванню підлягають нещасні випадки, що сталися під час перебування в громадських місцях, на об'єктах торгівлі та побутового обслуговування, у закладах лікувально-оздоровчого, культурно-освітнього та спортивно-розважального призначення, в інших організаціях, а також у рекреаційних зонах. Факт ушкодження здоров'я внаслідок нещасного випадку встановлює і засвідчує лікувально-профілактичний заклад. Документом, який підтверджує ушкодження здоров'я особи, є листок непрацездатності чи довідка лікувально-профілактичного закладу. Факт ушкодження здоров'я позивача внаслідок нещасного випадку невиробничого характеру встановлено бригадою невідкладної швидкої допомоги, зафіксовано екіпажем патрульної поліції ГУ Національної поліції у Харківській області та засвідчено лікарем-нейрохірургом Харківської міської клінічної багатопрофільної лікарні №17 та Комунальним закладом охорони здоров'я «Харківська міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О. І. Мещанінова». За даними лікувально-профілактичного закладу встановлений діагноз: Закрита ЧМТ. Струс головного мозку. Забій м'яких тканин голови. Забій та садно м/тканин кінцівок", який за Класифікатором розподілу травм за ступенем тяжкості віднесено до внутрішньочерепної травми середньоважкого ступеня тяжкості; виданий листок непрацездатності. За приписами ст. 246 Господарського кодексу України від 16.01.2003р. № 436-ІV суб'єктам господарювання забороняється здійснення будь-якої господарської діяльності, що загрожує житло і здоров'ю людей або становить підвищену небезпеку для довкілля. У разі здійснення господарської діяльності з порушенням вимог встановлених законом діяльність суб'єкта господарювання може бути обмежена або зупинена. Згідно до ст. 22 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» від 24.02.1994р. № 4004-ХІІ, підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані утримувати надані в користування чи належні їм на праві власності жилі, виробничі, побутові та інші приміщення відповідно до вимог санітарних норм. У процесі експлуатації виробничих, побутових та інших приміщень, споруд, обладнання, устаткування, транспортних засобів, використання технологій їх власник зобов'язаний створити безпечні і здорові умови праці та відпочинку, що відповідають вимогам санітарних норм, здійснювати заходи, спрямовані на запобігання захворюванням, отруєнням, травмам, забрудненню навколишнього середовища. Постановою Кабінету Міністрів України від 15.06.2006р. №833 затверджено Порядок провадження торговельної діяльності та правила торговельного обслуговування на ринку споживчих товарів, яким визначаються загальні умови провадження торговельної діяльності, основні вимоги до торговельної мережі, мережі закладів ресторанного господарства і торговельного обслуговування громадян, які придбавають товари для власних побутових потреб у підприємств, установ, організацій незалежно від організаційно-правової форми і форм власності, фізичних осіб - підприємців та іноземних юридичних осіб, що провадять підприємницьку діяльність на території України. Відповідно до положень пункту 7 Порядку склад-магазин «Отделочные материалы и ручной інструмент», який розташований за адресою: м. Харків, просп. Московський 118, є торговельним об'єктом. Пунктом 12 цього Порядку визначено, що суб'єкт господарювання повинен розмістити на фасаді торговельного об'єкту вивіску із зазначенням найменування суб'єкта господарювання та біля входу і виходу до торговельного об'єкта на видному місці розмістити інформацію про небезпечні фактори які можуть негативно впливати на здоров'я людини. Вимоги з облаштування входу і виходу до торговельного об'єкта, закріплені будівельними нормами «Склад, порядок розробки, узгодження і затвердження проектної документації для будівництва» (ДБН А.2.2-3-97) та «Будинки і споруди. Підприємства торгівлі» (ДБН В.2.2-23-2009), які затвердженні наказом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України № 5 від 20.02.2009. За приписами пункту 34 Порядку, облаштування торговельного об'єкту відповідно до вимог нормативно-правових актів з питань охорони праці, здоров'я та навколишнього природного середовища, протипожежної безпеки, а також санітарних норм є обов'язковою умовою для роботи і функціонування певного виду торгового об'єкта до якого відноситься склад-магазин «Отделочные материалы и ручной інструмент», розташований за адресою: м. Харків, просп. Московський,118. Але, 09 квітня 2017 року на вході та виході до торговельного об'єкта відповідача інформаційна вивіска з інформацією, що передбачена вимогами чинного законодавства, була відсутня, вихід з магазину не був обладнаний зовнішніми сходами типу СЗ, що і спричинило нещасний випадок, внаслідок якого виникла загроза життю та заподіяно ушкодження здоров'я. Нещасний випадок невиробничого характеру стався з [PERSON] з причин недодержання ФОП [PERSON] пункту 42 Правил роздрібної торгівлі непродовольчими товарами затверджених Наказом Міністерства економіки України від 19.04.2007, №404, Порядку провадження торговельної діяльності та правила торговельного обслуговування на ринку споживчих товарів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.06.2006р. №833, а також санітарних норм, закріплених ст.ст. 15, 22 Закону України "Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення", які знаходяться в прямому причинному зв'язку з наслідками, що настали. Згідно ст. 280 Цивільного кодексу України якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано майнової та (або) моральної шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню. Згідно із частиною першою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала, тобто ФОП [PERSON], як суб'єктом господарювання на торговельному об'єкті якого стався нещасний випадок. Відповідно до статті 1195 ЦК України фізична або юридична особа яка завдала шкоди каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я фізичній особі, зобов'язана відшкодувати потерпілому заробіток (дохід), втрачений ним внаслідок втрати чи зменшення професійної або загальної працездатності, а також відшкодувати додаткові витрати, викликані необхідністю посиленого харчування, санаторно-курортного лікування, придбання ліків, протезування, стороннього догляду тощо. Внаслідок внутрішньочерепної травми середньоважкого ступеня тяжкості позивач втратила працездатність, потребує постійного медичного нагляду та медикаментозного лікування, бо негативні наслідки черепно-мозкової травми можуть проявитись протягом всього життя. На медикаментозне лікування згідно наданих позивачем квитанцій витрачено 11167,02 грн.; на медичні дослідження витрачено 3726 грн.; на транспортування до лікарні та з лікарні до дому витрачено 1710 грн.; на харчування під час перебування на стаціонарному лікуванні витрачено 2500 грн.; на додаткове харчування витрачено 3465,00 грн., а всього сума матеріальних витрат складає 22568,02 грн. Відповідно до положень ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Діями ФОП [PERSON] позивачу було завдано моральну шкоду, яка виражається в гострому фізичному болі в результаті падіння під час виходу з будівельного складу-магазину «Отделочные материалы и ручной інструмент», розташованого за адресою: м. Харків, просп. Московський 118, враховуючи, що удар прийшовся на голову, що викликало жахливі хвилювання за життя та можливість стати калікою. Завдані переживання загострювались тим, що працівники відповідача відмовили в елементарній людяності, не проявили участі, відмовились надати необхідну медичну допомогу, а навпаки вчинили моральний тиск на мене, примушували швидше залишити територію біля магазину. Безпідставні підозри, зневажлива, образлива поведінка з боку працівників магазину по відношенню до позивача так само завдавало тяжких душевних страждань. Крім того, завдання шкоди здоров'ю та необхідності тривалий час лікуватись порушили нормальний життєвий устрій позивача, додало зайвих складнощів та клопотів, пов'язаних з відновленням здоров'я, пошуком ліків, проходженням неприємних медичних процедур, а також пов'язаних із збиранням довідок і документів, пошуком фахівця в галузі права, написанням заяв і клопотань. З урахуванням вимог розумності та справедливості суд погоджується із визначеним позивачем розмір моральної шкоди. Відповідно до положень ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. (ч. 6 ст. 141 ЦПК України). На підставі викладеного,

Outcome: approved