Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-02 00:00:00

Позивач [PERSON] пред`явила у суд даний позов і просила визначити їй додатковий строк, терміном два місяці для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті тітки, [PERSON] , померлої [INFO] , посилаючись на те, що встановлений законодавством шестимісячний строк прийняття спадщини за законом з часу смерті спадкодавця пропустила, оскільки є людиною юридично необізнаною у вимогах чинного законодавства та проживає за кілька сотень кілометрів від місця свого народження, та смерті тітки, що є поважною причиною і підставою для визначення додаткового строку для подання нею заяви про прийняття спадщини. В судовому засіданні позивачка [PERSON] позов підтримала та надала пояснення аналогічні до змісту позову. Крім того додала, що не могла приїхати вчасно прийняти спадщину, так як постійно працювала, проживала в м.Дніпропетровськ на даний час проживає у Дніпропетровській області, що є значно віддаленим від місця смерті тітки. До того ж на момент смерті останньої не могла підтвердити факт родинних відносин між нею та померлою тіткою [PERSON] , так як були відсутні докази на їх підтвердження, та необхідно було їх зібрати та встановити факт родинних відносин через суд, на даний час рішення про встановлення факту родинних відносин між нею та тіткою набрало законної сили. Також пояснила, що родина третьої особи [PERSON] чинила та чинить їй перешкоди в доступі до житлового будинку [PERSON] , з метою отримання правовстановлюючих документів на спадкове майно останньої. Представник Білилівської сільської ради в судове засідання не з`явилася, надавши письмову заяву про розгляд справи у їх відсутність,позовні вимоги підтримують та не заперечують проти задоволення позову . Представник третьої особи [PERSON] - [PERSON] заперечував щодо задоволення позовних вимог, мотивуючи це тим, що єдиним спадкоємцем, що прийняв спадщину після смерті [PERSON] є покійна мати третьої особи - [PERSON] , яка на день смерті [PERSON] постійно проживала з останньою. Повідомив, що на день винесення даного рішення ним подано позов про факт постійного проживання однією сім`єю та визнання права власності на спадкове майно Вважає, що саме третя особа [PERSON] по даній справі про визначення додаткового строку про прийняття спадщини, повинна бути відповідачем по справі. Суд, вислухавши пояснення сторін, з`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, вважає, що позов підлягає до задоволенню У суді встановлено, що [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , виданим повторно 29.08.2019 року Ружинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області (а.с.7). Родинні відносини позивача з померлою [PERSON] підтверджується рішенням Ружинського районного суду Житомирської області від 17.09.2019 року, яким встановлено юридичний факт, що [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] в с.Білилівка Ружинського району Житомирської області є рідною тіткою по батьковій лінії, [PERSON] , [INFO] уродженки с.Білилівка Ружинського району Житомирської області.(а.с.8-9). Згідно довідки №2010 від 10.09.2019 року виданої Білилівською сільською радою про те, що [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] постійно проживала та була зареєстрована по [ADDRESS] . На день смерті та після її смерті за цією адресою ніхто не проживав та не був зареєстрований. Згідно запису погосподарської книги за 2011-2015 роки №7, № об"єкта домогосподарства за вищевказаною адресою (а.с.11) Померла [PERSON] заповіту не залишила, позивачка [PERSON] є спадкоємцею п`ятої черги спадкоємців за законом, відповідно ч.1 ст.1265 ЦК України. Згідно ст.1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, що передбачено ч.1 ст.1270 ЦК України. Позивачем було подано до Ружинської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини за законом після померлої [PERSON] , але позивачу було відмовлено у прийнятті заяви про прийняття спадщини за законом після померлого батька у зв`язку з пропущенням строків для прийняття спадщини, визначених законом, що вбачається з листа-відмови Ружинської державної нотаріальної контори за №1476/01-16 від 29.08.2019 року (а.с.10). Відповідно до ч.1, 2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, що зазначено у ч.3 ст.1272 ЦК України. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Спадкова справа відносної майна померлої [PERSON] нотаріальною конторою не заводилась, та заяви на прийняття спадщини не подавалися, що вбачається з листа Ружинської державної нотаріальної контори за №2103/02-14 від 19.11.2019 року (а.с. 22). Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Повторне визначення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини одним і тим же спадкоємцем законодавством не передбачено. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. Судом встановлено, що [PERSON] є рідною тіткою позивача [PERSON] , позивачка не проживав разом із померлою і тому повинен була протягом шести місяців з часу смерті спадкодавця подати заяву про прийняття спадщини. Померла заповіту не залишила, позивач є спадкоємцем за законом, подала заяву про прийняття спадщини до нотаріуса зі спливом шестимісячного терміну, тому нотаріусом відмовлено у прийнятті заяви позивача про прийняття спадщини. Також судом встановлено, що після смерті [PERSON] спадкова справа не заведена, крім позивача із заявами про прийняття спадщини ніхто не звертався. Поважність пропуску шестимісячного терміну позивач обґрунтовує тим, щоє людиною юридично необізнаною у вимогах чинного законодавства, крім так як постійно працювала, проживала в м.Дніпропетровськ на даний час проживає у Дніпропетровській області, що є значно віддаленим від місця смерті тітки, та місця відкриття спадщини, а тому не могла вчасно у визначений законодавством строк звернутися до нотаріуса із відповідною заявою. До того ж після смерті [PERSON] не могла підтвердити факт родинних відносин між нею та померлою тіткою [PERSON] , так як були відсутні докази на їх підтвердження, та необхідно було їх зібрати та встановити факт родинних відносин через суд. Також вважає поважною причиною пропуску шестимісячного терміну прийняття спадщини, є те, що родина третьої особи [PERSON] чинила та чинить їй перешкоди в доступі до житлового будинку [PERSON] , з метою отримання правовстановлюючих документів на спадкове майно останньої. У правовій позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 6 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17 зазначено, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. З наданих доказів вбачається, що у позивача [PERSON] дійсно були перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини та вказані обставини суд визнав поважними. Таким чином, суд вважає, що позивач строк для прийняття спадщини пропустив з поважної причини і є всі підстави задовольнити позов, визначити строк у межах передбаченого законом загального терміну шести місяців і таким достатнім строком є два місяці, перебіг якого рахується після набрання рішенням законної сили.

Outcome: approved