Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-05 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з даною позовною заявою у якій зазначає, що [INFO] померла її мати - [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина на квартиру розташовану за адресою: [ADDRESS] . Згідно заповіту [PERSON] все своє майно заповіла їй. Однак, про існування такого заповіту їй відомо не було та після смерті матері вона перебувала у важкому психологічному стані. Про наявність заповіту їй стало відомо з листа від 24.07.2020 року, якого їй надіслала доглядальниця спадкодавця - [PERSON] , про те, що після смерті [PERSON] вона прибирала у квартирі і знайшла заповіт на ім`я доньки - [PERSON] . З метою отримання спадщини як єдиний спадкоємець за заповітом вона звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, але нотаріусом їй було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропуском шестимісячного строку та роз`яснено право звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. А тому на підставі вищенаведеного просить визначити їй додатковий строк терміном у два місяці, що обчислюється з моменту набрання рішенням суду законної сили, для подачі заяви про прийняття спадщини за померлою [INFO] [PERSON] . В судове засідання позивач та представник позивача не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Представник позивача подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності та у відсутності позивача, у якій зазначила, що позовні вимоги підтримує повністю та просить суд позов задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі. Третя особа - приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Куровська Н.Ю. в судове засідання не з`явилася, хоча про час та місце розгляду справи була повідомлена. У матеріалах справи наявна заява приватного нотаріуса Куровської Н.Ю. про розгляд справи у її відсутності. Зазначає, що проти задоволення позову не заперечує. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Як убачається зі свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого [INFO] Ужгородським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , яка є матір"ю позивача, про що свідчить свідоцтво про народження серії [NUMBER] видане 03.02.1961 року міським бюро ЗАГС м. Ужгород, витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00026454856 від 26.05.2020 року та копія свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] виданого повторно 16.01.2004 року відділом реєстрації актів громадянського стану Ужгородського міського управління юстиції Закарпатської області. Так, згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого 03.02.1961 року міським бюро ЗАГС м. Ужгород встановлено, що матір"ю [PERSON] , [INFO] є [PERSON] , батьком - [PERSON] . Як убачається з витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00026454856 від 26.05.2020 року, 16.05.1985 року [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб, про що зроблено актовий запис № 287. Після реєстрації шлюбу дружина отримала прізвище - [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] повторно виданого 16.01.2004 року відділом реєстрації актів громадянського стану Ужгородського міського управління юстиції Закарпатської області, шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано, про що в книзі реєстрації актів про розірвання шлюбу 23.04.1994 року зроблено запис за № 142. Після розірвання шлюбу прізвище громадянки - [PERSON] . Також судом встановлено, що 26.12.2003 року державним нотаріусом Першої Ужгородської державної нотаріальної контори Ластівкою А.В. за № 3-4454 посвідчено заповіт [PERSON] , [INFO] , уродженки м. Виноградів Закарпатської області, мешканки [ADDRESS] , згідно з яким остання всю належну їй на праві приватної власності частину квартири, що знаходиться в [ADDRESS] , а також все своє майно, що буде належати їй на день її смерті, де б воно не знаходилось і з чого б не складалось, а також все те, на що вона за законом буде мати право заповіла доньці - [PERSON] , 1961 року народження. Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою або застереженням. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживає постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною 2 ст. 1220 ЦК України, передбачено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Як убачається з листа-відповіді Першої Ужгородської державної нотаріальної контори від 14.09.2020 року № 465/01-16, [PERSON] пропущено строк для звернення з заявою про прийняття спадщини у зв`язку з чим [PERSON] рекомендовано звернутися до суду для поновлення строку для прийняття спадщини. Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додатковий строк для прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно керуватися тим, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій Згідно постанови ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог. Судом установлено, що шестимісячний строк подання позивачкою заяви про прийняття спадщини після смерті матері сплив [INFO] , а позов до суду вона пред`явила 13.08.2020 року, тобто пропущений нею строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. При цьому суд бере до уваги, причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини зазначені позивачем у позовній заяві , а саме те, що про існування заповіту їй відомо не було та після смерті матері вона перебувала у важкому психологічному стані , а про наявність заповіту позивачу стало відомо з листа від 24.07.2020 року, якого їй надіслала доглядальниця її мами- [PERSON] , про те, що після смерті [PERSON] вона прибирала у квартирі і знайшла заповіт на ім"я доньки - [PERSON] . А тому проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.89 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд уважає за можливе визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними та позов задовольнити і визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини в межах двох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили.

Outcome: approved