Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-04 00:00:00

04 травня 2018 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про збільшення розміру аліментів на утримання неповнолітніх дітей. В позовній заяві покликається на ту обставину, що з відповідачем вони перебували у зареєстрованому шлюбі, від якого мають двох неповнолітніх дітей: сина [PERSON], [INFO], та доньку, [PERSON], [INFO]. 10.10.2013 року шлюб між сторонами було розірвано. Після розірвання шлюбу діти проживають разом з нею. Рішенням Володимир-Волинського міського суду Волинської області від 18.12.2014 року постановлено стягувати з [PERSON] на користь позивачки аліменти на утримання неповнолітніх дітей сина [PERSON], [INFO], та доньки [PERSON], [INFO], в розмірі по 500 гривень на кожну дитину щомісячно, з 18.11.2014 року і до досягнення дітьми повноліття. Вказує, що на даний збільшилися її витрати на утримання дітей, так як виросли ціни на продукти харчування, одяг, що і змусило її звернутись до суду з позовом до відповідача про збільшення розміру аліментів. Крім того, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів» № 2037-VIII від 17.05.2017 року внесено зміни і до ч.2 ст. 182 Сімейного кодексу України, якою визначено, що мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2018 рік» від 07.12.2017 року № 2246-19 передбачено, що для дітей у віці 6-18 років прожитковий мінімум з 1 січня 2018 року - 1860 гривень. Так, згідно закону мінімальний розмір аліментів - 50 % прожиткового мінімуму становить 930 гривень. З 01.07.2018 року прожитковий мінімум на дитину у віці 6-18 років становить 1944 грн. Тому згідно закону мінімальний розмір аліментів - 50 % прожиткового мінімуму становитиме 972 гривні. З огляду на наведене просить збільшити розмір аліментів, що стягуються з відповідача в її користь на утримання неповнолітніх дітей сина [PERSON], [INFO] та доньку [PERSON], [INFO], та стягувати аліменти в твердій грошовій сумі по 1000 грн. на кожну дитину щомісячно до досягнення ними повноліття, оскільки вважає, що відповідач спроможний сплачувати аліменти у такому розмірі. Ухвалою Володимир-Волинського міського суду від 04 травня 2018 року позовну заяву прийнято до розгляду та у справі відкрито провадження. Ухвалою Володимир-Волинського міського суду від 29 травня 2018 року закрито підготовче провадження. 15 червня 2018 року у справі ухвалено заочне рішення, яким позов було задоволено повністю. 26 липня 2018 року за заявою відповідача заочне рішення у справі було скасоване ухвалою суду. 06 серпня 2018 року відповідач подав до суду відзив на позов, у якому заперечує наведені позивачем підстави для зміни розміру аліментів. \~07\~серпня 2018\~року позивач\~подала до\~суду заяву\~про збільшення\~розміру позовних\~вимог,\~просить збільшити\~розмір аліментів\~на 1500\~грн.\~на кожну\~дитину щомісячно,\~але не\~менше 50%\~прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно. Позивач [PERSON] в судове засідання не зявилася, подала заяву про розгляд справи у її відсутності, просила позов задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві. \~ \~ \~ \~ Відповідач [PERSON] в судове засідання повторно не з'явився, про дату, час і місце судового розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини своєї неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи у його відсутності суду не надіслав. Представник відповідача [PERSON] заперечив проти позову, вважає його безпідставним, просить відмовити в його задоволенні з підстав, викладених у відзиві на позов. Заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши зібрані у справі докази та оцінивши їх у сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, який 10.10.2013 року було розірвано, про що свідчить копія рішення Володимир-Волинського міського суду Волинської області. Від шлюбу сторони мають неповнолітнього сина [PERSON], [INFO], що стверджується свідоцтвом про народження серії І-ЕГ № 098190, та доньку [PERSON], [INFO], що стверджується свідоцтвом про народження серії І-ЕГ№ 130447. Рішенням Володимир-Волинського міського суду Волинської області від 18.12.2014 року постановлено стягувати з [PERSON] на користь позивачки аліменти на утримання неповнолітніх дітей сина [PERSON], [INFO] та доньку [PERSON], [INFO], в розмірі по 500 гривень на кожну дитину щомісячно, з 18.11.2014 року і до досягнення дітьми повноліття. Відповідно до ч. 1 ст. 192 Сімейного кодексу України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров'я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів» від 17.05.2017 № 2037-VIII. який набрав чинності 08.07.2017 року, внесено зміни до ч. 2 ст. 182 СК України, відповідно до якої мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Відповідно до Закону України «Про державний бюджет України на 2018 рік», прожиткового мінімуму для дітей віком від 6 до 18 років з 1 січня 2018 року становить 1860 гривень. Так, згідно закону мінімальний розмір аліментів - 50 % прожиткового мінімуму становить 930 гривень. З 01.07.2018 року прожитковий мінімум на дитину у віці 6-18 років становить 1944 грн. Тому згідно закону, мінімальний розмір аліментів - 50 % прожиткового мінімуму становитиме 972 гривні. Положеннями ст. 1 Закону України «Про прожитковий мінімум» поняття прожиткового мінімуму визначено як вартісна величина достатнього для забезпечення нормального функціонування організму людини, збереження його здоров'я, набору продуктів харчування, а також мінімального набору непродовольчих товарів та мінімального набору послуг, необхідних для задоволення основних соціальних і культурних потреб особистості. Аналізуючи зазначені норми закону, суд виходить з того, що батьки дитини повинні забезпечити для дитини утримання у розмірі не меншому прожиткового мінімуму на місяць, встановленого на відповідний період для певного віку дитини, як мінімальної гарантії загального рівня забезпеченості повноцінним харчуванням для розвитку організму дитини, збереження її здоровя та розвитку дитини, а кожен з батьків повинен надати дитині утримання у розмірі не меншому половини цього прожиткового мінімуму щомісячно. Тобто, забезпечення батьками такого прожиткового мінімуму забезпечує мінімальні потреби дитини. Наведене свідчить про те, що на день постановлення даного рішення розмір прожиткового мінімуму суттєво змінився в бік його збільшення, а тому розмір раніше присуджених аліментів не в повній мірі задовольняє мінімальні потреби дітей, оскільки відповідно зросли затрати на утримання та навчання, які несе лише позивач. Таким чином, виходячи з викладеного, давши оцінку обставинам справи, з врахуванням збільшення прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку, суд приходить до висновку, що слід збільшити розмір аліментів, що стягуються з відповідача на користь позивача. Відповідно до рішення Володимир-Волинського міського суду Волинської області від 18.12.2014 року розмір аліментів є значно меншим, ніж 50% прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку. Наведене свідчить про те, що на день звернення до суду з даним позовом розмір прожиткового мінімуму суттєво змінився в бік його збільшення, а тому розмір раніше присуджених аліментів не в повній мірі задовольняє мінімальні потреби дитини, оскільки відповідно зросли затрати на утримання, навчання, лікування, які несе лише позивач. Виходячи зі змісту вищезазначених правових норм, суд вважає за необхідне збільшити розмір аліментів до 1000 гривень на кожну дитину щомісячно, оскільки такий розмір є достатнім для забезпечення розумних потреб дитини і відповідає заявленим позовним вимогам позивача в первісній редакції, при цьому суд враховує, що позивач подала до суду заяву про збільшення позовних вимог вже після скасування заочного рішення у справі. Згідно з п.23 Постанови Пленуму ВСУ від 15 травня 2006 року №3 „Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів", у випадку зміни розміру аліментів у новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили. Доводи представника відповідача про відсутність у нього постійної роботи не є самі по собі підставою для відмови у позові. Згідно положень ч.6 ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. У зв'язку з тим, що позивач звільнена від сплати судового збору на підставі п. З ч. 1ст. 5 Закону України "Про судовий збір", тому судовий збір в сумі 704,80 грн. слід стягнути з відповідача на користь держави.

Outcome: partial