Jurisdiction: civil
Date: 2015-05-17 00:00:00

[PERSON] в березні 2015 року звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просив відновити становище, яке існувало до здійснення відповідачем попередження про відключення від електромережі квартири [ADDRESS], в м.Житомирі та зобов"язати відповідача забезпечити електропостачання у вказану квартиру до вирішення справи по суті щодо збитків, нарахованих на підставі акта від 10.09.2007р. В обґрунтування позову вказав, що нарахування збитків, сплати яких вимагає відповідач, здійснені з порушеннями п.53 ПКЕЕН, вказаний вище акт було підписано лише двома представниками Житомирського РЕМ, акт розглянуто без участі позивача, а тому вважає, що такими діями відповідач порушив його право на інформацію, право знати свої права і обов"язки, право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду акта, а також право на отримання електроенергії. В судовому засіданні позивач позов підтримав та просив його задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача позов не визнав та заперечив проти його задоволення, посилаючись на безпідставність і необґрунтованість позовних вимог, зокрема вказав, що [PERSON] неодноразово звертався до Корольовського районного суду м.Житомира із позовами стосовно визнання неправомірним акта від 10.09.2007р. та зобов"язання вчинити певні дії, рішеннями суду від 30.04.2014р. та 09.12.2014р.в заявлених позовах було відмовлено за безпідставністю. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріли справи, суд дійшов висновку, що позов задоволенню не підлягає, з огляду на наступне. Згідно п. 53 ПКЕЕН, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. 10.09.2007р. працівниками Житомирського РЕМ, у присутності позивача [PERSON], за адресою його проживання: [ADDRESS], було виявлено порушення правил ПКЕЕН, а саме самовільне та безоблікове підключення електропостачання, після відключення за борги, що було зафіксовано актом про порушення ПКЕЕН № 040932. Відповідно до вищенаведеного п. 53 ПКЕЕН другий примірник акту було вручено споживачу [PERSON], який від підпису відмовився (а.с. 12). Також [PERSON] мав право внести до акту свої зауваження, однак таким правом не скористався. Згідно п. 48 ПКЕЕН вбачається, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до п.2 ПКЕЕН самовільне підключення - це споживання електричної енергії без укладення з енергопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил. За п.53 ПКЕЕН визначено, що акт про порушення цих правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником та складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом. За змістом протоколу засідання комісії Житомирського РЕМ №2 від 12.09.2007р. за наслідками розгляду акту № 040932 про порушення [PERSON] ПКЕЕн, було прийнято рішення здійснити нарахування з дня останнього контрольного зняття показів. На підставі вищевказаного Акту № 040932 та згідно з Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕн, відповідачем було здійснено розрахунок розміру збитків, завданих енергопостачальнику, на загальну суму 382 грн. 94 коп. (а.с.2), про що на адресу позивача було направлено повідомлення-попередження №1036 від 23.02.2015р. Саме ці дії відповідача оскаржує позивач. Згідно зі ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до змісту ст. ст. 11, 15 ЦК України цивільні права і обов'язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист. Захист цивільних прав це передбаченні законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в ст. 16 ЦК України. При цьому суд враховує, що власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. Саме по собі повідомлення - попередження про відключення від електромережі квартири [ADDRESS] є різновидом претензії, її оскарження не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи, а подачу електроенергії у вказану квартиру станом на день розгляду справи не припинено, що підтвердив позивач у судовому засіданні. Таким чином судом не встановлено порушення прав та законних інтересів [PERSON], тому в задоволенні позову слід відмовити за необгрунтованістю.

Outcome: dismissed