Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-15 00:00:00

На розгляд суду пред`явлено вказану позовну заяву, в якій АТ «ДТЕК Донецькі Електромережі» просить стягнути з [PERSON] заборгованість за електричну енергію, невраховану приладом обліку у сумі 29591,27 гривень згідно Акту про порушення Правил користування електричною енергією для населення № 208830 від 06.02.2017 року. Позовні вимоги обгрунтовано наступним. [PERSON] , увідповідності із ст. 64 ЦК України, є споживачем комунальних послуг (послуг електромережі), наданих Акціонерним товариством «ДТЕК Донецькі Електромережі» за адресою: [ADDRESS] область, м. [ADDRESS] кв. 5, на ім`я відповідача відкрито особовий рахунок 02/104. 16 березня 2017 року працівниками Покровського (Красноармійського) РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі Електромережі» за вказаною адресою виявлено факт споживання необлікованої електричної енергії шляхом самовільного прихованого підключення електроустановок до електричної мережі. Представниками РЕМ складено Акт про порушення Правил користування електричною енергією № 208859 від 16.03.2017 року. 28 березня 2017 року комісія РЕМ з розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією розглянула зазначений Акт з прийняттям висновку провести визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною, відповідачу виставлено збитки на загальну суму 29591,27 гривень. Збитки [PERSON] в добровільному порядку не сплатила, що зумовило необхідність АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» в судовому порядку порушити питання про захист майнових прав. Судом порушено справу, між сторонами виникли матеріально-правові і процесуально-правові наслідки такого рішення. Розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін що узгоджується з ч. 4 ст. 19, ст. 274 ЦПК України. Представник позивача АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» Мощінська Н.В. (уповноважена на підставі довіреності) у судовому засіданні заявлені вимоги підтримала, надала пояснення аналогічно пимьмово викладеним. Представник відповідача [PERSON] адвокат Дорофієнко В.В. (діє на підставі договору про надання правової допомоги, ордеру на ведення справи) у судовому засіданні проти позову заперечував, надав пояснення аналогічно письмово викладеним у відзиві (а.с. 14-17). Так, за позицією сторони відповідача, при складанні Акту про порушення Правил користування електричною енергією № 208859 від 16.03.2017 року не було дотримано процедуру та порядок, визначений Розділом 4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії необлікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, - оскільки такі дії контролерами РЕМ вчинено у відсутність [PERSON] як споживача, при цьому присутньому на той момент чоловіку відповідача - [PERSON] не було роз`яснено право внести зауваження та заперечення до Акту, а було наголошено лише на необхідності поставлення підпису для отримання спірного документа. Крім того, в Акті свідком виявлення порушення зазначено [PERSON] , що не відповідає дійсності оскільки остання не була присутньою ані при огляді підвального приміщення, ані при обстеження працівниками РЕМ електроприборів у квартирі відповідача. Надані [PERSON] усні пояснення, що ніякого додаткового підключення до електроенергії немає, що підтверджувалося при здійсненні відключення автоматичних вимикачів (жоден з електроприборів, що знаходяться в квартирі не працював), - не було прийнято до уваги. В березні 2017 року комісією було розглянуто Акт про порушення ПКЕЕН та безпідставно, за позицією відповідача, нараховано збитки. Зі скаргою на неправомірність дій ПАТ «ДТЕК «Донецькобленерго» (Красноармійський РЕМ) відповідач звернулася до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Копію відповіді на скаргу долучено до відзиву та акцентовано увагу, що НКРЕКП вказано на ряд порушень, які було допущено працівниками відповідача контролерами РЕМ при складанні Акту, а також зазначено, що у разі дійсного допущення самовільного підключення до електричної мережі підвального багатоквартирного будинку - побутовим споживачем могло бути завдано збитків управлінню будинку, а не енергопостачальнику. За таких обставин, сторона відповідача просить визнати позов необґрунтованим та відмовити в задоволенні вимог. Свідок [PERSON] (допитана за клопотанням сторони позивача) у судовому засіданні надала наступні покази. Так, працюючи на посаді електромонтера Красноармійського РЕМ, - 16 березня 2017 року виконувала посадові обов`язки, у складі рейдової бригади здійснювала вимірювання електричної напруги на двоповерховому будинку за адресою: [ADDRESS] , - було виявлено факт того, що лічильником враховувалася електроенергія менше ніж було фактичне навантаження. Прийнято рішення про необхідність оглянути підвальне приміщення, щоб перевірити проводку, яка йде на лічильники. Ключі від підвалу знаходилися у старшої по будинку, жінки, яка мешкає в квартирі [ADDRESS] (прізвище, ім`я свідок не змогла пригадати, посилаючись на сплив часу). Зайшовши в підвал, - побачили, щось подібне господарським спорудам - сарайчики на замках на кожну квартиру даного будинку. Безпосередньо до рубильника контролери не мали змоги підійти через певне захаращення. Візуально побачили місце входу кабелю, - йшов провід від старої проводки для освітлення підвалу. Даний провід був під напругою, однак освітлення в підвалі було виключено. Факт напруги на проводі в місці розриву контролерами було визначено за допомогою двополюсних покажчиків. Провід підходив до одного з сараїв, біля якого було вмонтовано розетку, всередині сараю щось гуділо. Старшою по будинку пояснено, що сарай використовується мешканцями квартири [ADDRESS] , там встановлено нанос. Провід виходив з сараю та візуально вбачалося, що йшов в квартиру № 5 через шахту водяного стоку та подачі води (провід проходив над трубами). Допускаючи ймовірність підключення насосу з квартири та неврахування споживання електричної енергії з причини несправності лічильника, - контролерами вирішено здійснити обстеження підвалу. Лічильник, який враховував споживання електроенергії від під`їзного освітлення знаходився за залізним щитом, - ключи взяли у мешканки другого під`їзду. Виключивши автоматик впевнилися, що всі лампочки виключилися, однак насос продовжував працювати та зберігалася напруга на проводі. На прохання контролерів старша по будинку зателефонувала власникам квартири [ADDRESS] , після чого приїхав [PERSON] , та в ході бесіди ним підтверджено встановлення насосу, а також останній не заперечував проти огляду контролерами квартири на предмет поза облікового підключення до електромережі. Однак [PERSON] спершу зайшов до квартири один, зачинив двері, та контролерам довелося чекати хвилин 15 на площадці. Тоді було відмічено, що напруга впала, що вказувало на те, що в квартирі щось працювало. Зайшовши до квартири свідок [PERSON] одразу не змогла виявити кабель, який йшов з підвалу, тому на її прохання напарник посмикав провід, - той впав, оскільки був вже відрізаний. Контролерами зафіксовано, що напруга на провід поступала від рубильника будинку, тобто не з квартири на насос, а з насоса на квартиру, при цьому було використано стару проводку ЖЕКу, що вказує на безоблікове споживання електроенергії. Свідок [PERSON] (допитаний за клопотанням сторони відповідача) у судовому засіданні надав наступні свідчення. 16 березня 2017 року знаходився за місцем свого проживання за адресою: [ADDRESS] , дружини [PERSON] вдома не було. В той день прийшли контролери РЕМ та зазначили, що до їх квартири підведено якийсь провід з підвалу. Оскільки ніяких проводів ним не було монтовано, - разом з контролерами спустився до підвального приміщення, де було продемонстровано якийсь провід, вхід та вихід якого візуально не можливо було побачити (свідок стояв на сходах). Після чого один з працівників Красноармійського РЕМ увійшов до квартири та за оглядом кімнат кухні, санвузлу не було нічого виявлено, ніякої скритої проводки, чи самовільного підключення. Разом з тим, контролери почали безпідставно стверджувати, що провід з відвалу підведено до його квартири. Вже на вулиці (на лавці біля під`їзду) перевіряючими складено Акт про порушення, права на зазначення зауважень, заперечень, незгоди - свідку роз`яснено не було. Підпис [PERSON] було поставлено виключно з метою отримання копії Акту. Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, покази свідків, дослідивши матеріали справи, належно з`ясувавши дійсні обставини справи, права та обов`язки сторін, оцінки їх доводів і наданих ними доказів, приходить до наступних висновків. В судовому засіданні встановлено такі факти та відповідні правовідносини. Згідно виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі» є юридичною особою, основний вид економічної діяльності - розподілення електроенергії. Згідно договору купівлі-продажу від 25.10.2003 року - [PERSON] (відповідач по справі) та [PERSON] є співвласниками квартири за адресою: [ADDRESS] (а.с. 48-49. 10 листопада 2014 року між [PERSON] та АТ «Донецькобленерго» в особі Красноармійських РЕМ укладено договір № 02/104 на поставу та користування електроенергією за адресою: [ADDRESS] (а.с. 8-9). З вказаного вбачається наявність між сторонами договірних правовідносин, які врегульовані наступними правовими нормами. Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно із Законом України від 13 квітня 2017 року № 2019-VIII "Про ринок електричної енергії" Закон України від 16.10.1997 року № 575/97-ВР "Про електроенергетику" з 11 червня 2017 року втратив чинність, крім визначення термінів "енергогенеруючі компанії", "енергопостачальники", "оптовий ринок електричної енергії України", "учасники оптового ринку електричної енергії України", "граничні показники", "поточні рахунки із спеціальним режимом використання оптового ринку електричної енергії", "алгоритм оптового ринку електричної енергії", "оптове постачання електричної енергії", "уповноважений банк", передбачених статтею 1, абзаців першого і другого частини другої статті 12, статей 15, 151, 17, які втрачають чинність з дати початку дії нового ринку електричної енергії - з 1 липня 2019 року. На підставі ст. 77 Закону України від 13 квітня 2017 року № 2019-VIII "Про ринок електричної енергії", який набрав чинності з 11 червня 2017 року, учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. За змістом Правил користування електричною енергією для населення, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року (з наступними змінами та доповненнями, які діяли на час виникнення спірних правовідносин): - п. 37: енергопостачальник має право: перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією; - п. 42: споживач електричної енергії зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об`єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки; - п. 48: споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; - п. 53: у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 562 від 04.05.2006 року. 16 березня 2017 року при перевірці дотримання вимог діючих Правил користування електричною енергією для населення працівниками Красноармійських районних електричних мереж АТ «ДТЕК Донецькі Електромережі» за адресою: [ADDRESS] було виявлено порушення - самовільне підключення електроустановок (токоприймачів та електропроводки) до електричної мережі іншого споживача (власника мережі) з порушенням схеми обліку - змонтовано додатковий ввід зі скритої електропроводкою; при відключенні автоматичних вимикачів - є напруга на додатковому вводі; додатковий ввід підключений в підвалі від підвального освітлення через встановлену там розетку та проходе безпосередньо в квартиру через шахту водяного стока та подачі води; електролічильник встановлений на сходовій клітці в щитовій; з метою виявлення використовувалися спеціальні технічні засоби (двополюсний показник напруги, струмові кліщі, дистанційний вимірювач току (вудка); виявити дане порушення представники постачальника електроенергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості; електрична енергія споживається, лічильником не враховується (а.с. 5). Згідно протоколу № 36 від 28.03.2017 року засідання комісії, - визнано факт порушення споживачем правил користування електричною енергією на підставі складеного Акту № 208859 з посиланням на п. 5 Правил користування електричною енергією для населення, наведений розрахунок збитків відповідно до п. 3.1 Методики НКРЕ. Згідно розрахунку на підставі Акту про порушення правил енергопостачальником визначена величина збитків відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» в сумі 29591,27 гривень (а.с. 7). Відповідачем [PERSON] висловлюється незгода з Актом про порушення Правил користування електричною енергією № 208859 від 16.03.2017 року та проведеним розрахунком збитків за актом. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. 24 квітня 2017 року відповідачем [PERSON] на адресу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг направлено скаргу про визнання неправовірними дії ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» (Красноармійським РЕМ), скасування Акту про порушення ПКЕЕН № 208859 від 16.03.2017 року, протоколу засідання комісії з розгляду Акту та розрахунок збитків (а.с. 23-25). По суті порушених [PERSON] питань Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг надано лист-відповідь № 4195/20/9-17 від 08.06.2017 року з висловленням позиції: - відповідності процедури складення Акту про порушення Правил користування електричною енергією для населення № 208859 від 16.03.2017 року положенню п. 53 ПКЕЕН; - поставлення під сумнів вірність проведеного розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії як такого, що проведений з недотриманням вимог Методики, затвердженої постановою № 562 від 04.05.2006 року; - акцентування уваги, що самовільне підключення було здійснено до внутрішньо будинкових електричних мереж, в зв`язку з чим побутовим споживачем було завдано збитків управителю будинку, а не енергопостачальнику (а.с. 26-29). Суд враховуючи надані [PERSON] докази, - приходить до переконання про помилковість доводів відповідача в частині недотримання процедури складення Акту про порушення ПКЕЕН № 208859 від 16.03.2017 року. Так, згідно п. 53 Правил користування електричною енергією - у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Спірний Акт про порушення ПКЕЕН № 208859 від 16.03.2017 року складено в присутності [PERSON] , співвласника житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] . Акт підписаний трьома представниками постачальника електроенергії, що в розумінні п. 3.4. Правил користування електричною енергією робить його дійсним. Посилання представника відповідача адвоката Дорофієнка В.В. щодо неналежного роз`яснення [PERSON] права зазначити в Акті заперечення або зауваження по суті виявленого порушення - не мають правового значення, оскільки безпосередньо під час розгляду справи всі доводи, направлені на оспорювання процедури складання, форми та змісту Акту - підлягають наданню судової оцінки. Згідно п. 1, п. 9 Правил користування електричною енергією - самовільне підключення це споживання електричної енергії без укладення з енергопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил. Споживання електричної енергії без засобів обліку не допускається, крім випадків передбачених цими Правилами. Актом № 208859 від 16.03.2017 року засвідчено факт порушення споживачем [PERSON] , яка перебуває в договірних відносинах з АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», Правил користування електричною енергією для населення, а саме споживання електричної енергії без засобів обліку. Обставини зазначені в акті підтверджуються послідовними взаємоузгодженими поясненням свідка [PERSON] , - електромонтера Красноармійського РЕМ, безпосередньо якою, сумісно з іншими учасниками рейдової бригади, - виявлено порушення. Позиція відповідача, що самовільне підключення було здійснено до внутрішньо будинкових електричних мереж, тому немає підстав для нарахування збитків на підставі Акту про порушення ПКЕЕН, на думку суду, не заслуговує на увагу, з огляду на зафіксований характер без облікового споживання електричної енергії. Згідно з п. 3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562 - визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕ процедури та в разі виявлення зазначених у ній порушень. Пунктом 3.1 цієї Методики передбачено, що підставою для застосування її положень є виявлення таких порушень ПКЕЕ: 1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕ, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів); 4) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку; 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку; 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника; 7) використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. З Акту про порушення ПКЕЕН № 208859 від 16.03.2017 року вбачається фіксування факту за адресою проживання споживача [PERSON] - самовільного підключення електроустановок (струмоприймачів та електропроводки) до електричної мережі іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку, а саме змонтовано додатковий ввід з прихованою електропроводкою. Залежно від характеру виявленого порушення ПКЕЕ (підпункти 1-7 пункту 3.1 Методики № 562) добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулами, які визначені пунктами 2.7, 3.4 та 3.6 цієї Методики. Кількість днів, яка береться для розрахунку обсягу самовільно спожитої електричної енергії, може становити шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, дванадцять місяців та три роки. Так, з розрахунку збитків за Актом про порушення ПКЕЕН № 208859 від 16.03.2017 року вбачається, що АТ «ДТЕК Донецькі Електромережі» виставлено [PERSON] суму втрат за періоди: з 10.11.2014 року по 31.03.2015 року, з 01.04.2015 року по 31.08.2015 року, з 01.09.2015 року по 29.02.2016 року, з 01.03.2016 року по 31.08.2016 року, з 01.09.2016 року по 28.02.2017 року, з 01.03.2017 року по 16.03.2017 року (тобто за три роки, що передували виявленню порушення). Суд не погоджується з таких розрахунком. Згідно п. 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Так, в Акті про порушення ПКЕЕН № 208859 від 16.03.2017 року вбачається, що виявити дане порушення представники постачальника електроенергії під час проведення контрольного огляду - не мали можливість. Суд критично відноситься до таких тверджень позивача. В Акті не зазначено відомостей (інформації), що для виявлення вказаного порушення представники енергопостачальника здійснювали частковий демонтаж будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів. При цьому, в Акті вказано, що для виявлення зафіксованого порушення представники використовували двополюсний індикатор напруги, дистанційний вимірювач струму та струмовимірювальні кліщі, - такі засоби вказують на наявність чи відсутність струму / напруги в проводі, а не спосіб його прокладання (відкритий чи прихований). Таким чином, в Акті відсутня інформація про спеціальні технічні засоби, без допомоги яких представники енергопостачальника не мали можливості виявити порушення безпосередньо під час проведення контрольного огляду приладу обліку. З урахуванням вказаного, суд приходить до висновку, що розрахунок збитків за Актом має бути здійснено з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, тобто за період з 16.09.2016 року по 16.03.2017 року (181 день), що складає 8086,32 гривень (у рахуванням нарахованих збитків за період з 01.09.2016 по 28.02.2017 року в сумі 8019,13 гривень, з 01.03.2017 року по 16.03.2017 року в сумі 731,76 гривень). Підстав для стягнення з [PERSON] суми збитків за Актом про порушення Правил користування електричною енергією № 208859 від 16.03.2017 року в заявленому Акціонерним товариством «ДТЕК Донецькі Електромережі» розмірі - суд не вбачає. Згідно п. 2 ч. 5 ст. 265 ЦПК України резолютивна частина рішення суду повинна містити висновок суду про розподіл судових витрат. Розподіл судових витрат між сторонами відбувається за правилами статті 141 ЦПК України. Згідно ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог; у разі задоволення позову - на відповідача. Позов АТ КБ «ПриватБанк» задоволено частково на суму 8086,32 гривень, тобто на 27 % від заявлених вимог (29591,27 / 8086,32 * 100 %), тому розмір судового збору, що підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, дорівнює 475,74 гривень (1921*27/100). На підставі ст. 714 ЦК України, ст. ст. 1, 26 Закону України "Про електроенергетику", Правил користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357, Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562,

Outcome: partial