Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-03 00:00:00

Від АТ "Харківобленерго" до суду надійшла позовна заява до [PERSON] з вимогою стягнути суму нарахування за актом про порушення правил користування електричною енергією - 2685 грн 66 к. На обґрунтування позовних вимог зазначено, що відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, поставкою та використанням енергії, регулюються Законами України "Про ринок електричної енергії", "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", "Правилами роздрібного ринку електричної енергії", затвердженими Постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018, а також "Правилами користування електричною енергією для населення", затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999 (далі - Правила). Зазначені нормативні акти, в яких визнані права, обов'язки та відповідальність сторін, обов'язкові як для енергопостачальника, так і для споживача електричної енергії. АТ "Харківобленерго" є енергопостачальником і забезпечує електроенергією населення міста Харкова та Харківської області для побутових потреб шляхом постачання електричної енергії до об'єктів споживачів (житлових будинків, квартир), тобто надає послуги з електропостачання. 10.05.2017 працівниками Зміївського РВ при перевірці електроустановки за адресою: [ADDRESS] у житловому будинку, в якому проживає відповідач, було встановлено порушення п. п. 42, 48 Правил, а саме "розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж". Самовільне підключення до електричних мереж АТ "Харківобленерго", договір про користування електроенергією не укладено, особовий рахунок не відкрито, напруга 220 Вт в будинку є. Розкрадання електроенергії шляхом самовільного підключення до електричних мереж завдає шкоди інтересам АТ "Харківобленерго". Представниками компанії було складено Акт про порушення № 209627 від 10.05.2017, де зафіксовано даний факт порушення. Акт був підписаний трьома представниками АТ "Харківобленерго". Відповідач у зауваженнях до складеного акта зазначив, що "порушення описано вірно, претензій до працівників немає". Відповідачу зроблені нарахування по Акту про порушення № 209627 від 10.05.2017 п. п. 5 п. 3.1 Методики за період з 10.05.2016 по 10.05.2017 за 365 діб у сумі 2 685 грн 66 к., про що складено Протокол № 41 засідання комісії з розгляду актів порушення Правил від 01.06.2017. Зауважень та пояснень відповідач не має. Тобто, сума 2 685 грн 66 к. - це вартість використаної, проте не оплаченої електроенергії, яка підлягає обов'язковій сплаті. Відповідач [PERSON] в добровільному порядку борг по акту не сплачує. Несплата відповідачем заборгованості завдає шкоди інтересам АТ "Харківобленерго", що стало підставою звернення до суду з цим позовом. Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 25.10.2018 відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи про час і місце судового розгляду. Представник позивача Оганян Л. А. подала заяву про судовий розгляд справи за відсутності представника позивача, підтримала позовні вимоги у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві, не заперечувала проти ухвалення по справі заочного рішення. Відповідач [PERSON], який повідомлявся рекомендованими листами, направленими йому судом (а. с. 28, 30, 49, 50, 61), та через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України (а. с. 35), повторно не з'явився на судове засідання без повідомлення причин, будь-яких заяв по суті справи чи з процесуальних питань не подавав. Суд не має відомостей про причину повторної неявки відповідача, який повідомлявся про час і місце розгляду справи у порядку, визначеному ЦПК України, і від якого не надійшли відзив чи заява про судовий розгляд за його відсутності, що дало підстави вирішити справу на підставі наявних у ній даних (постановити заочне рішення) у відповідністю з ч. 4 ст. 223, ч. 1 ст. 280 ЦПК України, проти чого не заперечувала представник позивача. Зважаючи на те, що всі особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з'явилися, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши доводи позовної заяви, письмові докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд дійшов наступного: Частиною 1 ст. 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. ст. 76-81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. На підставі доказів, наданих позивачем, судом встановлено наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. За відомостями з Єдиного державного реєстру підприємств та організацій України від 11.06.2018 та листа юрисконсульта Зміївського РВ АТ "Харківобленерго", АТ "Харківобленерго" з 30.05.2018 є правоноступником АК "Харківобленерго" (а. с. 18, 19). 10.05.2017 представниками АК "Харківобленерго" - працівниками Зміївського РВЕ був складений акт про порушення "Правил користування енергією для населення" № 209627, в житловому будинку (особовий рахунок та договір не оформлений) за адресою: [ADDRESS], який належить [PERSON], яке виявилося у самовільному підключенні до електричної мережі енергопостачальника. На підставі складеного акту здійснено розрахунок розміру матеріальних збитків, який становить 2 685 грн 66 к. (а. с. 9-12, 70-71). Згідно акта перевірки усунення порушень "Правил користування електричною енергією для населення від 10.05.2017 вбачається, що самовільне безоблікове підключення припинено шляхом відключення домоволодіння відповідача від електромережі (а. с. 16, 74). З протоколу засідання комісії з розгляду актів порушення ПКЕЕН № 41 від 01.06.2017 вбачається, що комісія дійшла висновку, що визначений об'єм не облікованої електричної енергії складає 2 891 кВт/год; вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, а саме самовільне підключення до мереж АК "Харківобленерго", згідно з розрахунком №б/н від 01.06.2017 складає 2 685 грн 66 к. (а. с. 13-14, 72). Відповідно до розрахунку обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН АТ "Харківобленерго" по акту №209627 від 10.05.2017 вбачається, що обсяг споживання електричної енергії, яка використовувалась безобліково у будинку за адресою: [ADDRESS] за період з 10.05.2016 по 10.05.2017 (365 діб) складає 2 891 кВт/год, вартість якого без ПДВ дорівнює 2 685 грн 66 к. (а. с. 15, 73). Зазначений розрахунок розміру матеріальної шкоди зроблений відповідно до п. п. 48, 53 "Правил використання електричної енергії для населення", затверджених постановою Кабінету Міністрів України, № 1357 від 26.07.1999 (в редакції постанови КМУ від 06.06.2007 № 799); п. п. 4-7 "Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадання електричної енергії", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 122 від 08.02.2006; п. 3.1-3.3 "Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушенням споживачами правил користування електричною енергією", затвердженої постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 562, чинного на момент виникнення зобов'язання (втратив чинність 20.06.2018 на підставі Постанови КМУ 20.06.2018 № 502 "Про визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України"). Відповідно до ст. ст. 4, 56 Закону України "Про ринок електричної енергії", споживання та використання електричної енергії здійснюється на підставі договорів про постачання електричної енергії. Правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну та кримінальну відповідальність у разі: крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об'єктів електроенергетики та споживання енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, порушення правил користування енергією та інше. Частиною 1 ст. 11 ЦК України передбачено, що цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки. У відповідності зі ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Виконання зобов'язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов'язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов'язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін. Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідач [PERSON] допустив підключення домоволодіння до електромережі з порушенням правил користування електричною енергією та споживав електричну енергію без її обліку приладом обліку; вартість електроенергії, спожитої поза приладом обліку склала 2 685 грн 66 к. Доказів, які б спростовували зазначену суму заборгованості або обов'язок щодо її погашення, відповідачем не надані. Відповідач не виконав зобов'язання по оплаті вартості електричної енергії, спожитої з порушенням правил користування електричною енергією, в сумі 2 685 грн 66 к., тому позов про стягнення з нього цієї суми є обґрунтованим і підлягає задоволенню. Згідно зі ст. 141 ЦПК України з відповідача належить стягнути на користь позивача витрати по сплаті судового збору пропорційно до задоволеної частини позовних вимог.

Outcome: approved