Jurisdiction: civil
Date: 2015-09-17 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідачів Комунального підприємства «Київпастранс», Трамвайно-ремонтно-експлуатаційного депо ім..Шевченка, Територіального управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Київській області та в м.Києві. Судом до участі в справі в якості третьої особи залучено Фонд страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України. Позивач з урахуванням уточнених позовних вимог просив суд постановити рішення, яким визнати неправомірними дії комісії по розслідуванню нещпсного випадку, що стався з [PERSON] 23 травня 2013 р. при виконання трудових обов»язків на виробництві, визнати недійсними акти за формою Н-5 від 12.08.2013 р., 13.09.2013 р. та 30.12.2013 р., зобов»язати Комунальное підприємство «Київпастранс», Трамвайно-ремонтно-експлуатаційного депо ім..Шевченка, скласти акт за формою Н-1 та визнати нещасний випадок, що стався з [PERSON] 23 травня 2013 р. таким, що пов»язаний з виробництвом, зобов»язати Територіальне управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Київській області скласти акт за формою Н-1 та визнати нещасний випадок, що стався з [PERSON] 23 травня 2013 р. таким, що пов»язаний з виробництвом. В обгрунтування заявлених вимог позивач вказував на те, що з 2006 р. [PERSON] працює в Комунальному підприємстві «Київпастранс», Трамвайно-ремонтно-експлуатаційного депо ім..Шевченка, займає посаду слюсаря з ремонту рухомого складу заготівельної дільниці майстерні з ремонту транспорту. 23 травня 2013 р. о 14 год. 30 хв. виконуючи трудові обов»язки, а саме збираючи гальмівний башмак, виконуючи затягування стяжних болтів, оскільки при проведенні даних дій на руках у нього були вдягнені спеціальні рукавиці при виконанні даної операції у нього зірвався ключ з гайки і під силою ваги на ключ він вдарився ліктьовим суглобом о стійку башмака і відчув нестерпний біль, від чого впав та в результаті падіння отримав важку закриту черпно-мозкову травму, забій головного мозку та інші ушкодження, тобто йому було заподіяно каліцтво у процесі виконання трудових обов»язків. Наказом №132 від 24.05.2013 р. призначено комісію з розслідування вказаного нещасного випадка, в вказану комісію увійшли [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], вказаним наказом зобов»язано комісію скласти акти за формою Н-5 або Н-1. Однак, вказані члени комісії жодним чином не надали йому -позивачу та його представнику використати право на участь у розслідуванні даного страхового випадку і тільки 01.07.2013 р. надали можливість ознайомитись з матеріалами розслідування. Жодного разу членами комісії його - позивача не запрошували до участі в розслідуванні страхового випадку, однак він отримував погрози від директора Депо щодо звільнення його з роботи в разі наполягання на розслідуванні. Вказував, що в ході розслідування комісією було допущено численні порушення, а саме підпис на наказі від 24.05.2013 р. членом комісії експертом ФССНВ [PERSON] стоїть датований 25.06.2013 р. тоді як за участю даного члена вде 24.05.2013 р. складено протокол огляду місця події. В подальшому наказом від 28.05.2013 р. № 133 прожовжено термін розслідування даного нещасного випадку, з мотивуванням того що не отримано медичну документацію про стан здоров»я потерпілого, станом на серпень 2013 р. стан здоров»я [PERSON] не нормалізувався , коштів за отриманими лікарняними листами він не отримав в зв»язку з зволіканням комісії в оформленні даних актів, тільки 19.08.2013 р. його - позивача було ознайомлено з актом форми Н-5 від 12.08.2013 р., з змістом даного акту він не погодився, звернувся 27.08.2013 р. з заявою до голови з комісію по трудовим спорам ТРЕД ім..Шевченка однак відповіді не отримано. Також 29.07.2013 р. він-позивач звернувся до територіального органу Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Київській області та в м.Києві, на що ним було отримано лист №04.14./4541 від 20.08.2013 р. та припис №1 форми Н-9 і комісія відновила свою роботу. В подальшому 13.09.2013 р. позивачу було надано ще один акт форми Н-5, в черговий раз позивач з даним актом не погодився та всіляко оскаржував дії членів комісії, тому в черговий раз приписом №2 форми Н-9 від 08.10.2013 р. було створено комісію в новому складі щодо повторного розслідування вказаного нещасного випадку, вказана комісія прийняла рішення про проведення медичної експертизи з питань причинно-наслідкового зв»язку раптового погіршення здоров»я потерпілого та дійсності отриманих травм, про що Київським міським бюро судово-медичної експертизи було зроблено висновок №7 від 18.12.2013 р. з яким він -позивач також не може погодились з врахуванням того, що при виготовленні даного висновку не було оглянуто його, не було взято до уваги медичну документацію щодо його стану здоров»я та інш., що в свою чергу доводить що даний висновок не може бути доказом при складанні акту Н-5. Однак, 30.12.2013 р. комісією знову було видано висновок фоми Н-5 від 30.12.2013 р. З вказаним висновком він - позивач також погодитись не може та посилаючись на ст.ст. 153, 171 КзпП України, ст..ст. 43,46 Конституції України, ст..22 Закоону України «Про охорону праці», п.14 Постанови КМУ від 30.11.2011 р. №1232 «Про порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві» просив заявлені позовні вимоги задовольнити. Позивач в судовму засіданні підтримав зяавлені позовні вимоги та просив їх задовольнити, вказував суду на те, що дійсно 23.05.2013 р. о 14 год. 30 хв. з ним мав місце нещасний випадок на виробництві, а саме після того як з-за різкого болю від удару в лікоть він зробив декілька кроків до вікна хотів вдихнути свіжого повітря і там втратив свідомість, коли впав вдарився головою, після того як прийшов до тями пішов за допомогою, першу допомогу йому надали майстер та начальник дільниці, промили рану на голові з якої сочилася кров перекисом водню, приклали серветку, від удару у нього в голові був дикий біль, йому пропонували викликати швидку, але він відмовився, оскільки думав, що біль минне, тоді на автомобілі службовому його відправили до додому, коли він приїхав додому, його стан здоров»я погіршився, він зателефонував дружині яка працює в лікарні і дружина сказала щоб він негайно їхав в лікарню, по приїзду в лікарню мед містечко його оглянули і негайно направили в лікарню швидкої допомоги, де після МРТ головного мозку і поставили вказані діагнози важка закрита черпно-мозкова травма, забій головного мозку та інші ушкодження, після чого він тривалий час перебував на лікуванні. Вказував, що відповідачами не повно та не всебічно проведено розслідування щодо нещасного випадку, невмотивовано відмовлено йому в оформленні акту за формою Н-1, при проведенні експертного дослідження не взято до уваги надані ним медичні документи щодо його стану здоров»я до вказаної пригоди. Представники позивача в судовому засіданні підтримали заявлені вимоги та просили їх задовольнити посилаючись на обставини справи викладені в позовній заяві та уточненнях до неї. Представники відповідача Комунального підприємства «Київпастранс», Трамвайно-ремонтно-експлуатаційного депо ім..Шевченка, Територіального управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Київській області та в м.Києві проти заявлених позовних вимог заперечували та просили в їх задоволенні відмовити посилаючись на обставини справи викладені в запереченнях. Представник відповідача Територіального управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Київській області та в м.Києві в судовму засіданні проти задоволення заявлених вимог заперечував вказуючи на їх необґрунтованість та безпідставність. Представник третьої особи Фонду страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в судовому засіданні заперечувала щодо заявлених вимог та просила в їх задоволенні відмовити. Заслухавши пояснення представників позивача, представників позивача, та представників відповідачів, пояснення позивача як свідка, свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до висновку ступеня тяжкості виробничої травми від 27.05.2013 р. вбачається що 23.05.2013 р. о 18 год. 15 хв. до КМКЛШМД поступив [PERSON] слюсар трамвайного депо ім..Шевченка, останньому встановлено діагноз: важка закрита черепно-мозкова травма, забій головного мозку з вогнищами геморагії в обох лобних долях, субарахноідальний крововилив, перелом тіменної та скроневої кісток зліва. ( а.с. 12). Директором Депо [PERSON] складено повідомлення про нещасний випадок. ( а.с. 10). Згідно п. 10 Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 року за №1232 роботодавець, одержавши повідомлення про нещасний випадок зобов»язаний протягом однієї години передати з використанням засобів зв'язку та протягом доби на паперовому носії повідомлення про нещасний випадок, зокрема і Фондові та протягом доби утворити комісію у складі не менш як три особи та організувати проведення розслідування, своривши всі необхідні умови для цього, залучивши у разі необхідності експертів, інших спеціалістів з метою своєчасного і об'єктивного проведення розслідування нещасного випадку. Зазначена комісія зобов'язана з'ясувати обставини і причини нещасного випадку, визначити, чи пов'язаний цей випадок з виробництвом, та скласти акт розслідування за відповідною формою. Посадові особи, які проводили розслідування нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, несуть відповідальність згідно із законодавством за своєчасне і об'єктивне їх розслідування та обґрунтованість прийнятих рішень. Відповідно до наказу №132 від 24.05.2015 р. «Про призначення комісії по розслідуванню нещасного випадку з слюсарем з ремонту рухомого складу [PERSON].» призначено комісію по розслідуванню нещасного випадку у складі : голови комісії: начальника ВОП та БР [PERSON], членів комісії: страхового експерта з охорони праці профілактики нещасник випадків та професійних захворювань Правобережного відділу УВД ФССНВ та ПЗ у м.Києві [PERSON], начальника майстерні з ремонту транспорту [PERSON], голови профспілки депо [PERSON], комісії доручено з»ясувати обставини та причини, що призвели до нещасного випадку, скласти ати за формами Н-5 та Н-1 про потерпілого та надати їх на затвердження ( а.с. 17), як вбачається з зворотної сторони даного наказу, з наказом ознайомлені [PERSON] та [PERSON] без зазначення дати, [PERSON] ознайомлена 25.06.2013 р. 24.05.2013 р. [PERSON] запрошено до співпраці [PERSON], однак вказане запрошення отримано позивачем та його представником лише 01.07.2013 р. ( а.с. 18). Відповідно до наказу №133 від 28.05.2013 р. продовжено термін розслідування нещасного випадку з [PERSON] до отримання необхідних документів про потеріплого. ( а.с. 19). 12.08.2013 р. комісією в складі голови комісії: начальника ВОП та БР [PERSON], членів комісії: страхового експерта з охорони праці профілактики нещасник випадків та професійних захворювань Правобережного відділу УВД ФССНВ та ПЗ у м.Києві [PERSON], начальника майстерні з ремонту транспорту [PERSON], голови профспілки депо [PERSON], иготовлено акт проведення розслідування нещасного випадку, що стався 23.05.2013 р. який затверджено Директором ТРЕД ім..[PERSON] [PERSON] відповідно до даного акту, нещасний акт визнано таким, що не пов»язано з виробництвом, таким, що не підпадає під дію абзацу 17 п.15 Поярдку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві затвердженого Постановою КМУ від 30.11.2011 р. №1232, а саме : відсутній вплив небезпечного виробничого фактора чи середовища у процесі виконання потерпілим трудових обов»язків, встановлено, що травмування потерпілого сталося внаслідок незадовільного стану здоров»я…( а.с. 29). З вказаним актом [PERSON] не погодився, про що подано відповідні скарги ( а.с. 30, 31-35). Відповідно до припису №1 Територіального управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Київській області та в м.Києві від 20.08.2013 р. зобов»язано провести повторне розслідування нещасного випадку ( а.с. 37). 12 вересня 2013 р. комісією в складі голови комісії: начальника ВОП та БР [PERSON], членів комісії: страхового експерта з охорони праці профілактики нещасник випадків та професійних захворювань Правобережного відділу УВД ФССНВ та ПЗ у м.Києві [PERSON], начальника майстерні з ремонту транспорту [PERSON], голови профспілки депо [PERSON], виготовлено акт проведення розслідування нещасного випадку, що стався 23.05.2013 р. який затверджено Директором ТРЕД ім..[PERSON] [PERSON] відповідно до даного акту, нещасний акт визнано таким, що не пов»язано з виробництвом, таким, що не підпадає під дію абзацу 17 п.15 Поярдку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві затвердженого Постановою КМУ від 30.11.2011 р. №1232, а саме : відсутній вплив небезпечного виробничого фактора чи середовища у процесі виконання потерпілим трудових обов»язків, а також їх вплив на потерпілого не підтверджено медичним висновком, встановлено, що травмування потерпілого сталося внаслідок незадовільного стану здоров»я…також акт за формою Н-5 від 12.08.2013 р. визнано недійсним ( а.с. 41). Відповідно до наказу №230 від 17.10.2013 р. призначено комісію по додатковому розслідуванню нещасного випадку у складі : голови комісії головного інженера Депо [PERSON], членів комісії: завідувача сектору аналізу та контролю страхових експертів з ОП відділу ОПНВ УВД ФССНВ у м.Києві [PERSON], начальника ВТВ депо [PERSON], голови ППО КП «Київпастранс» [PERSON] ( а.с. 43). Також на підставі запиту голови комісії з розслідування нещасного випадку [PERSON] від 11.11.2013 р. виготовлено висновок спеціаліста у галузі судово-медичної експертизи №7 від 18 грудня 2013 р. ( а.с. 46-52). 30.12.2013 р. комісією в складі : голови комісії головного інженера Депо [PERSON], членів комісії: завідувача сектору аналізу та контролю страхових експертів з ОП відділу ОПНВ УВД ФССНВ у м.Києві [PERSON], начальника ВТВ депо [PERSON], голови ППО КП «Київпастранс» [PERSON] виготовлено акт проведення розслідування нещасного випадку, що стався 23.05.2013 р. який затверджено Директором ТРЕД ім..[PERSON] [PERSON] відповідно до даного акту, нещасний акт визнано таким, що не пов»язано з виробництвом, таким, що не підпадає під дію абзацу 17 п.15 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві затвердженого Постановою КМУ від 30.11.2011 р. №1232, а саме : відсутній вплив небезпечного виробничого фактора чи середовища у процесі виконання потерпілим трудових обов»язків та згідно висновку спеціаліста у галузі судово-медичної експертизи за №7 від 18.12.2013 р. між отриманням черепно-мозкоої травми [PERSON] та його загальним захворюванням є причинно-наслідковий зв»язок, .. також акт за формою Н-5 від 12.10.2013 р. визнано недійсним ( а.с. 54-55). За змістом ст.ст. 3, 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, установленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні і суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. За змістом ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Як правило, особа, право якої порушено, може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Спосіб захисту порушеного права частіше за все визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні правовідносини. Одним із таких способів відповідно до ст. 16 ЦК України є визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Цією нормою також встановлено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Разом з тим, однією з засад судочинства, регламентованих п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Згідно положень ст. 10 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до положень ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 22 Закону України "Про охорону праці" роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об'єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов'язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. Аналогічна норма щодо обов'язковості розслідування та обліку нещасних випадків міститься і в ст. 171 КЗпП України. Постановою Кабінету Міністрів України № 1232 від 30 листопада 2011 року затверджено Порядок проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, який визначає процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах. Відповідно до п. 33 Порядку Контроль за своєчасністю та об'єктивністю проведення розслідування нещасних випадків, підготовкою матеріалів розслідування, веденням обліку нещасних випадків, вжиттям заходів до усунення причин нещасних випадків здійснюють органи державного управління, органи державного нагляду за охороною праці, виконавча дирекція Фонду та її робочі органи відповідно до компетенції. Порядком передбачено, що встановлення та дослідження обставин, пов'язаних з нещасним випадком на виробництві, віднесено до компетенції утвореної роботодавцем комісії з розслідування нещасного випадку. Як вбачається з матеріалів справи комісією відібрано пояснення у працівників підприємства [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] Допитаний судом в якості свідка [PERSON] надав суду покази аналогічні з показами надані ним як позивачем. Допитаний судом в якості свідка [PERSON] вказував суду на те, що працює майстром депо ім..Шевченка, [PERSON] знає з 2006 р., 23 травня 2013 р. йому повідомили, що [PERSON] отримав трвму, коли він прийшов на дільницю, [PERSON] сидів на робочому місці, пояснив що впав бо втратив свідомість, на лобі в нього була подряпина з якої текла кров, на затилку була зідрана шкіра, від виклику швидкої допомоги позивач відмовився. Свідок [PERSON] вказував суду на те, що 23.05.2013 р. приблизно о 14.55 майстер [PERSON] повідомив його, про те, що [PERSON] впав та травмував при цьому голову. Він пішов на робоче місце позивача там побачив станнього та допоміг в наданні йому першої допомоги Свідок [PERSON] вказував суду на те. що він є сином позивача, 23.05.2013 р. побачив як ведуть його батька вів його [PERSON], батько був блідий, на голові була кров, потім прийшом майстер та нач.цеху, промили батьку на голові рани, запропонували викликати швидку, однак батько відмовився і тоді їх разом відвезли на службовому автомобілі додому, де батьку стало гірше і тоді вони разом поїхали в 6 лікарню, звідки батька госпіталізували в ЛШМД на Дарницю, де він знаходився більше двох тижнів. Також вказував, що дійсно 23.05.2013 р. в обідню переву вони грали на полі Депо в футбол, батько стояв на воротах, однак, жодних травм не отримував, почував себе добре. Свідок [PERSON] вказувала, що після отримання ФССНВ та ПЗ у м.Києві повідомлення про нещасний виадодк, вона як страховий експерт була призначена членом комісії на його розслідування, вважає що розслідування проведене повно, про всі обставини зазначено в актах, пояснити чому на наказі про створення комісії стоїть напис що вона ознайомлена з ним 25.06.2013 р. не може, можливо це описка чи помилка з її боку. Свідок [PERSON] вказував суджу на те, що 23.05.2013 він перебував на своєму робочому місці , коли побачив [PERSON] який був дуже блідий. Сказав, що йому погано, він допоміг довести його на заготівельну дільницю, де посадив, тоді побачив, що на лобі у поивача була подряпина з якої не сильно йшла кров, після чого прийши начальник дільниці і майстер та надали першу допомогу. Свідок [PERSON] вказував суду що 23.05.2013 р. під час тогоя к мав місце даний випадок з [PERSON] він був відсутній, а 25.05.2013 р. його призначили членом комісії, в складі якої вони провели розслідування даного випадку. Свідок [PERSON], вказував суду на те, що в обідню переву приблизно о 12 год. 23.05.2013 р. біля спортивного майданчику Депо працівники грали в футбол, разом з ними грав і [PERSON], стояв на воротах, однак як останій падав і травмувався він особисто не бачив. Відповідно до п. 14 Порядку комісія зобов'язана протягом трьох робочих днів з моменту її утворення обстежити місце настання нещасного випадку, одержати письмові пояснення потерпілого, якщо це можливо, опитати осіб - свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб, визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці, з'ясувати обставини і причини настання нещасного випадку, вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби потерпілого, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо), визначити, пов'язаний чи не пов'язаний нещасний випадок з виробництвом та встановити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам. Як вбачається з матеріалів наданих суду відповідачами, останні не проводили перевірку первинної медичної документаці по зверненню позивача безпосередньо після травмування до медичних закладів, тоді як вбачається з витребуваних судом довідок, а саме довіди з Київської міської клінічної лікарні №6 від 15.05.2015 р. ( а.с. 61) о 16 год. 50 хв.[PERSON] звернувся в приймальне відділення самостійно, був оглянутий хірургом, невропатологом та госпіталізований в КМЛШМД, якою і надано екстрене повідомлення про нещасний випадок ( а.с. 64-65). Згідно ч. 4 ст. 43 Конституції України, кожен має право на належні, безпечні та здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Правові відносини які виникають у звя"зку із реалізацією конституційного права працівників на охорону їх життя і здоров'я у процесі трудової діяльності, на належні, безпечні і здорові умови праці, відносини між роботодавцем і працівником з питань безпеки, гігієни праці та виробничого середовища відноситься до сфери правового регулювання трудового права України, а саме інституту який забезпечує правову регламентацію охорони праці. Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про екстрену медичну допомогу» - невідкладний стан людини - раптове погіршення фізичного здоров»я, яке становить пряму та невідворотну загрозу життю та здоров»ю людини. В даному випадку, жодним чином відповідачами на момент погрішення стану здоров»я позивача не було перевірено чи становить вказане раптове погіршення здоров»я пряму та невідворотну загрозу життю та здоров»ю людини, швидка допомога викликана не була, що унеможливлює висновок, що дане раптове погіршення здоров»я позивача мало місце внаслдіок загального стану здоров»я, чи попередньої гри в футбол на які посилається комісія в вказаних актах, також з даних актів не вбачається, чи проходив даний працівник взагалі періодичний медичний огляд, періодичність перебування на лікарняних та неможливість виконання вказаних робіт. Враховуючи наведене, суд вважає доцільним визнати недійсними та скасувати акти форми Н-5 про проведення розслідування нещасного випадку, що стався 23 травня 2013 р. о 14 год. 30 хв. на Трамвайно-ремонтно-експлуатаційного депо ім..Шевченка, КП «Київпастранс» з [PERSON] від 12 вересня 2013 р. та від 30 грудня 2013 р. Щодо акту від 12.08.2013 р., оскільки вказаний акт визнано недійсним актом від 12.09.2013 р. то додаткове визнання його недійсним не є доцільним. Також з врахуванням вказаних обставин, суд вважає необхідним зобов'язати Комунальное підприємство «Київпастранс», Трамвайно-ремонтно-експлуатаційного депо ім..Шевченка, провести повне та всебічне розслідування нещасного випадку, що стався 23 травня 2013 р. о 14 год. 30 хв. на Трамвайно-ремонтно-експлуатаційного депо ім..Шевченка, КП «Київпастранс» з [PERSON]. Щодо вимог позивача в яких останній просить зобов»язати Територіальне управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Київській області скласти акт за формою Н-1 та визнати нещасний випадок, що стався з [PERSON] 23 травня 2013 р. таким, що пов»язаний з виробництвом слід зазначити наступне. Відповідно до п. 42 Порядку розслідування і ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 серпня 2004 року № 1112 (далі - Порядок) спеціальне розслідування нещасного випадку (крім випадків, передбачених пунктом 43 цього Порядку) проводиться комісією із спеціального розслідування нещасного випадку (далі - спеціальна комісія), що призначається наказом керівника територіального органу Держнаглядохоронпраці за місцезнаходженням підприємства або за місцем настання нещасного випадку, якщо він стався з особою, яка забезпечує себе роботою самостійно, чи внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, за погодженням з органами, представники яких входять до її складу. За змістом ст. 22 Закону України «Про охорону праці», пп. 40, 42, 46 Порядку Держгірпромнагляд лише повинен видати наказ про створення комісії із спеціального розслідування та його представник очолює зазначену комісію. Згідно з п. 51 Порядку за результатами спеціального розслідування складаються акт форми Н-5, акт форми Н-1 стосовно кожного потерпілого, нещасний випадок з яким визнано таким, що пов'язаний з виробництвом, або форми НПВ в іншому випадку. Примірники актів форми Н-5, форми Н-1 (або форми НПВ) підписуються головою і всіма членами спеціальної комісії протягом п'яти днів після оформлення матеріалів спеціального розслідування. У разі незгоди із змістом акта форми Н-5, форми Н-1 (або форми НПВ) член комісії письмово викладає окрему думку, яка додається до акта і є його невід'ємною частиною, про що зазначається в акті форми Н-5. Відповідно до п. 46 Порядку саме до компетенції створеної комісії із спеціального розслідування віднесено обстеження місця випадку, одержання пояснень причетних осіб, з'ясування обставин та причин нещасного випадку, визначення, чи пов'язаний цей випадок з виробництвом, встановлення осіб, які допустили порушення. При цьому законодавство не передбачає можливості складання Територіальним управлінням Держгірпромнагляду одноособово, крім визначеного у п. 52 Порядку випадку, коли працівник оголошений судом померлим, актів по факту нещасного випадку форми Н-1, Н-5 про нещасний випадок на виробництві відповідно до Порядку. У п. 58 Порядку передбачено, що у разі надходження скарги або незгоди з висновками спеціальної комісії щодо обставин та причин нещасного випадку керівник Держнаглядохоронпраці або його територіального органу з метою забезпечення об'єктивності спеціального розслідування має право призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування такого випадку спеціальною комісією в іншому складі і за результатами її роботи скасувати висновки попередньої спеціальної комісії, вжити заходів до активізації роботи щодо запобігання виникненню подібних випадків, притягнення до відповідальності посадових осіб підприємства та органів Держнаглядохоронпраці, які порушили вимоги законодавства про охорону праці. Також з 1 січня 2012 року набув чинності Порядок проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232, який містить аналогічні повноваження органу Держгірпромнагляду та комісії із спеціального розслідування нещасного випадку, зокрема, пп. 38, 47, 54 даного Порядку. Отже, за вимогами вищезазначених порядків до компетенції органу Держгірпромнагляду не входить складання актів форми Н-5, форми Н-1 (або форми НПВ), оскільки цей обов'язок покладається на комісію з повторного (додаткового) спеціального розслідування нещасного випадку. Враховуючи наведене суд вважає що в задовленні даних вимог слід відмовити. Відповідно до ст..88 ЦПК України суд вважає доцільним стягнути з відповідача Комунального підприємства «Київпастранс», Трамвайно-ремонтно-експлуатаційного депо ім..Шевченка, на користь держави судовий збір в розмірі 229 грн. 40 коп.

Outcome: partial