Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-15 00:00:00

Хорольський будинок - інтернат для громадян похилого віку та інвалідів, в інтересах підопічного [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , за участю третьої особи відділу державної виконавчої служби Великобагачанського районного управління юстиції про збільшення розміру аліментів на утримання непрацездатної особи [PERSON] , мотивуючи його тим, що рішенням Хорольського районного суду від 11.08.2017 р. по справі №548/923/17 за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , про стягнення аліментів було вирішено: «Стягнути з [PERSON] , [PERSON] аліменти в розмірі 1/10 частини всіх видів заробітку на користь Хорольського будинку-інтернату(м. Хорол, [ADDRESS] . [ADDRESS] , ) на утримання батька [PERSON] ,. [INFO] ,починаючи з 26.06.2017 р.». В судове засідання \~ представник позивача Хорольського будинку - інтернат для громадян похилого віку та інвалідів не з"явився, але подали заяву про розгляд справи за їх відсутності, зазначивши, що позов підтримують та прохають його задовольнити з підстав наведених у ньому. В судове засідання відповідач [PERSON] не з"явилася, але в заяві\~прохала суд провести розгляд справи за її відсутності, зазначивши, що позовні вимоги визнає частково та просила стягувати з неї на утримання непрацездатного батька [PERSON] , [INFO] на користь Хорольського будинку інтернату для громадян похилого віку та інвалідів аліменти у розмірі 300 грн. щомісячно, в зв"язку з її матеріальним станом. В судове засідання відповідач [PERSON] не з"явилася, але в заяві\~прохала суд провести розгляд справи за її відсутності, зазначивши, що позовні вимоги визнає частково та просила стягувати з неї на утримання непрацездатного батька [PERSON] , [INFO] на користь Хорольського будинку інтернату для громадян похилого віку та інвалідів аліменти у розмірі 300 грн. щомісячно, в зв"язку з її матеріальним станом. Представник третьої особи Великобагачанського РВ\~ДВС ГТУЮ\~у Полтавській\~області, який належним чином повідомлений про відкриття провадження у справі в порядку загального позовного провадження та якому роз`яснено його право надіслати суду відзив на позовну заяву і всі наявні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, протягом строку, встановленого судом, відзиву на позовну заяву чи клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом учасників справи до суду не надав, і станом на 16.10.2019 року жодних заяв (клопотань) на адресу суду від нього не надходило. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, від яких надійшли клопотання про розгляд справи за їх відсутності, що відповідає положенням ч. 3ст. 211 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється,що відповідає положенням ч. 2ст. 247 ЦПК України. Врахувавши позицію позивача, дослідивши матеріали справи, врахувавши думку відповідачів, викладену у письмових заявах, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що позовна заява підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. В силу ч. 4 ст. 206 ЦПК України в разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Згідно з ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Повноваження сторін на вчинення дій по визнанню позову судом перевірені. Відповідач не обмежений в цивільній процесуальній дієздатності, а тому розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, включаючи і право на визнання позову. Як вбачається з правових позицій Верховного Суду України, викладених в Постанові Пленуму Суду № 2 від 12.06.2009 Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції, у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без зясування і дослідження інших обставин справи. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст.\~4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст.13 ЦПК України). Статтею 51 Конституції України передбачено, що повнолітні діти зобов`язані піклуватися про своїх непрацездатних батьків. Відповідно до ст.202 СК України повнолітні дочка, син зобов`язані утримувати батьків, які є непрацездатними і потребують матеріальної допомоги. Статтею 202 СК України визначено обов`язкові умови та підстави покладення на дітей обов`язку утримувати своїх батьків: діти досягли вісімнадцяти років; батьки є непрацездатними за віком або за станом здоров`я; батьки потребують матеріальної допомоги; відсутні обставини для звільнення дітей від обов`язку утримувати своїх батьків. Таким чином, моментом виникнення обов`язку утримувати своїх батьків є наявність усіх перерахованих умов. Необхідність матеріальної допомоги визначається в кожному конкретному випадку в залежності від матеріального становища батьків. До уваги приймається отримання батьками пенсії, державних пільг, субсидій, наявність у батьків майна, що може приносити дохід тощо. Сам факт непрацездатності батьків не є безумовною підставою для виникнення у дітей обов`язку надання їм утримання - стан непрацездатності має супроводжуватися необхідністю отримувати сторонню матеріальну допомогу. Тобто, батьків слід визнавати такими, що потребують матеріальної допомоги. Свідченням такої потреби є отримання матір`ю чи батьком доходів, які є меншими за прожитковий мінімум. Згідно діючого законодавства, держава забезпечує необхідним утриманням непрацездатних осіб - пенсією за віком, пенсією з інвалідності, державною допомогою тощо. Тому при вирішенні спору необхідно враховувати розмір такого державного утримання і ставити його у залежність із прожитковим мінімумом. Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» з 01 січня 2018 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для осіб, які втратили працездатність, становить 1373 гривні, з 1 липня - 1435 гривень, з 1 грудня - 1497 гривень. В 2019 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2019 року становить 1921 гривень, а для осіб, які втратили працездатність становить 1497 гривні, з 01.07.2019 року 1564 грн, а з 01 грудня 2019 року 1638 грн. Згідно із роз`ясненнями, викладеними у п.21 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», обов`язок повнолітніх дочки, сина утримувати своїх непрацездатних батьків, які потребують матеріальної допомоги (ст. 202 СК України), не є абсолютним. Пунктом 17 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15 травня 2006 року за № 3 роз`яснено, що вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен ураховувати: стан здоров`я, матеріальне становище дитини і платника аліментів; наявність в останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, повнолітніх дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення. Ст.\~12\~ЦПК України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно з ч. 1 ст. 13 Цивільно-процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 76 Цивільно-процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1 ст. 81 Цивільно-процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що рішенням Хорольського районного суду від 11.08.2017 р. по справі №548/923/17 за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , про стягнення аліментів було вирішено: «Стягнути з [PERSON] , [PERSON] аліменти в розмірі 1/10 частини всіх видів заробітку на користь Хорольського будинку-інтернату(м. Хорол, [ADDRESS] . [ADDRESS] , ) на утримання батька [PERSON] ,. 15,04,1957р.н.,починаючи з [INFO] р.». Згідно путівки Департаменту соціального захисту населення Полтавської обласної державної адміністрації № 333 від 12.01.2018 року та випискою з наказу № 93-243 (а) від 22.12.2017 року [PERSON] , [INFO] було зараховано на всі види постачання і матеріального забезпечення до Хорольського будинку - інтернат для громадян похилого віку та інвалідів. Стаття 192 Сімейного кодексу України передбачає, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Згідно п. 23\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», відповідно до\~ст.192 СК України\~розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. У новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили. Відповідно до ч.1 ст.202 СК України, повнолітні дочка, син зобов`язані утримувати батьків, які є непрацездатними і потребують матеріальної допомоги. Відповідно до ч.1 ст.205 СК України, суд визначає розмір аліментів на батьків у твердій грошовій сумі і (або) у частці від заробітку (доходу) з урахуванням матеріального та сімейного стану сторін. Згідно ч.3 ст.47 Закону України «Про основні засади соціального захисту ветеранів праці та інших громадян похилого віку в Україні» у випадках, коли батьки похилого віку знаходяться на державному утриманні в будинках-інтернатах, пансіонатах або в інших установах, аліментні виплати на їх догляд сплачуються цим установам. Суд при розгляді вимог позивача про збільшення розміру аліментів враховує те, що після ухвалення попереднього рішення суду про стягнення аліментів змінилося матеріальне становище непрацездатного батька відповідачів, а тому з вказаних підстав аліменти підлягають частковому збільшенню. Суд вважає, що матеріальне становище платника аліментів, з урахуванням сплати аліментів відповідачам дозволяє йому сплачувати аліменти на користь відповідача в збільшеному розмірі. Таким чином, враховуючи наведені обставини та матеріальне становище відповідачів, суд приходить до висновку, що слід збільшити розмір аліментів та стягувати з [PERSON] , [PERSON] аліменти на утримання непрацездатного батька [PERSON] , [INFO] на користьХорольського будинку інтернату для громадян похилого віку та інвалідів в твердій грошовій сумі у розмірі 300 грн. щомісячно, починаючи з дня набрання\~рішенням законної\~сили і до зміни матеріального та сімейного стану сторін. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідачів слід стягнути на користь держави судовий збір в сумі 768, 40 грн., солідарно. На підставі\~наведеного,\~

Outcome: partial