Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-20 00:00:00

5 липня 2018 року на розгляд суду предявлено вказану позовну заяву, в якій [PERSON] просить зобовязати [PERSON] управління Держпраці в Донецькій області призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування комісією в іншому складі нещасного випадку, що стався з ним 05.12.2016 року о 19:15 год. на дільниці ВТБ акціонерного товариства «Шахтоуправління «Покровське» під час виконання трудових обовязків. Позовні вимоги обґрунтовано наступним. [PERSON] з 21.09.2016 року по 24.04.2017 року перебував в трудових відносинах з АТ «Шахтоуправління «Покровське», звільнений в порядку п. 2 ст. 40 КЗпП України в звязку з невідповідністю займаній посаді за станом здоровя. 5 грудня 2016 року на ПК-189 допоміжному похилу блоку 10 АТ «Ш/у «Покровське» стався нещасний випадок з тяжкими наслідками, а саме [PERSON] завдано тілесних ушкоджень з діагностуванням закритої черепно-мозкової травми. За фактом заподіяння шкоди здоровю позивача порушено кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 272 КК України. 11 травня 2017 року [PERSON] оглянутий медико-соціальною експертною комісією, за наслідками встановлено третю групу інвалідності за загальним захворюванням. Висновком судово-медичної експертизи, проведеної 12 липня 2017 року встановлено, що травмування [PERSON] спричинено внаслідок ударної дії по правій тім'яно-потиличній області, по лівій вушній раковині і привушної області, по області правої надбрівної дуги і правого ока, тупих твердих предметів, якими більш ймовірно могли бути ноги нападника, взуті в взуття з жорсткою підошовної поверхнею. Комісією, створеною [PERSON] управлінням Держпраці у Донецькій області, - 28 листопада 2017 року складено [PERSON] (за формою Н-5) проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався з [PERSON] з прийняттям висновку про відсутність підстав кваліфікувати травмування, як нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом та скласти [PERSON] за формою Н-1. [PERSON] звернувся до ГУ Держпраці у Донецькій області з заявою (скаргою) про призначення повторного спеціального розслідування нещасного випадку комісією в іншому складі. В таких вимогах позивачу відмовлено з мотивуванням відсутності додаткової інформації щодо обставин і причин настання нещасного випадку, яка могла б бути підставою, згідно з Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, - для призначення повторного (додаткового) спеціального розслідування. За захистом оспорюваних прав позивач звернувся до суду. Ухвалою судді Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 06.07.2018 року за позовною заявою [PERSON] відкрито загальне позовне провадження з призначенням підготовчого засідання, при цьому в порядку ч. 3 ст. 53 ЦПК України до участі у справі в якості третьої особи залучено публічне акціонерне товариство «Шахтоуправління «Покровське». Ухвалою суду від 29.08.2018 року провадження у справі закрито на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України (спірні відносини не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства). Постановою Донецького апеляційного суду від 31.10.2018 року ухвалу Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 29.08.2018 року скасовано та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. 12 листопада 2018 року цивільну справу за позовом [PERSON] прийнято на розгляд новим складом суду в порядку загального позовного провадження з проведеням підготовчих дій відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України та наданням оцінки спірних відносини по суті. Станом на час ухвалення рішення по справі відбулася зміна типу товариства "Шахтоуправління "Покровське" з публічного на приватне. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 5 Закону України «Про акціонерні товариства» акціонерні товариства за типом поділяються на публічні акціонерні товариства та приватні акціонерні товариства. Заміна типу товариства не є перетворенням юридичної особи в розумінні ст. 108 ЦПК України, тому застосування процедури заміни відповідача в порядку ст. 51 ЦПК України судом не здійснюється. Представник позивача [PERSON] (діє на підставі довіреності) в судовому засіданні підтримала позовні вимоги надала наступні пояснення. Так, [PERSON] є її сином, який після здобуття освіти вищої освіти в Національному гірничому університеті в вересні 2016 року працевлаштувався на «Шахтоуправління «Покровське», прийнятий на посаду гірничого майстра. 5 грудня 2016 року син працював у другу зміну, та знаходячись на робочому місці з ним стався нещасний випадок та з важкими травмами голови його госпіталізовано в Покровську центральну районну лікарню, до тями не приходив, перебував наступні 17 днів у стані коми. Коли прийшов у свідомість не міг пояснити, що з ним сталося, від впливу яких факторів чи від дії яких осіб йому нанесено тілесні ушкодження. Наразі память у позивача щодо подій, за яких стався нещасний випадок також не відновлено. [PERSON] відмітила, що при розмові з сином було обговорено ймовірну причину знаходження останнього на ПК-189 допоміжного похилу блоку 10, де його виявлено в непритомному стані, який не входить до маршруту обстеження згідно отриманого ним наряду. При цьому, [PERSON] висловив припущення (думку), що єдиною можливою причиною його направлення на маршрут № 1 було відповідне повідомлення керівництва, передане по технічному «шахтному» телефону, оскільки можливо на виробці мало місце порушення охорони праці. Представник позивача [PERSON] (діє на підставі договору про надання правової допомоги, ордеру адвоката на ведення справи) в судовому засіданні виклала зміст позовної заяви та юридично обґрунтувала вимоги [PERSON] Адвокат акцентувала увагу суду, що комісією, якою проведено спеціальне розслідування нещасного випадку та 28.11.2017 року складено [PERSON] за Формою Н-5 поза увагою залишено, що Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві чітко передбачено, що обставинами, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов'язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, є заподіяння тілесних ушкоджень іншою особою або вбивство потерпілого під час виконання чи у звязку з виконанням ним трудових (посадових) обовязків або дій в інтересах підприємства незалежно від початку досудового розслідування. Такі обставини вказують на необхідність призначення повторного (додаткового) спеціального розслідування. Представник відповідача [PERSON] управління Держпраці у Донецькій області [PERSON] (уповноважена на підставі довіреності) в судовому засіданні проти вимог [PERSON] заперечувала, надала пояснення аналогічно викладеним у відзиві на позовну заяву, поданому в порядку ст. 178 ЦПК України. Так, за прийнятою позицією представника відповідача підстав для призначення Управлінням Держпраці повторного (додаткового) розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем, не вбачається, оскільки порушення Порядку проведення розслідування\~та ведення\~обліку нещасних\~випадків,\~професійних захворювань\~і аварій\~на виробництві № 1232 при складанні 28.11.2017 року [PERSON] за формою Н-5 допущено не було. Членами комісії колегіально, враховуючи думку та компетентність кожного, прийнято єдиний висновок, що нещасний випадок, яких стався 05.12.2016 року на АТ «Шахтоуправління «Покровське» з наслідками травмування позивача не пов'язаний з виробництвом. За переконанням відповідача, оскільки члени уповноваженої спеціальної комісії несуть солідарну відповідальність за прийняте рішення, - визначення відповідачем лише Управління Держпраці є порушенням принципу змагальності, закріплений в ст. 49 ЦПК України. Відповідач вказує, що в розумінні п. 54 Порядку № 1232 від 30.11.2017 року законодавцем закріплено саме право, а не обовязок органів Держпраці на проведення повторного (додаткового) розслідування. Представник третьої особи приватного акціонерного товариства «Шахтоуправління «Покровське» [PERSON] (діє на підставі довіреності) в порядку ст. 192 ЦПК України адресував суду пояснення на позовну заяву з зазначенням відсутності заперечень проти призначення повторного розслідування нещасного випадку, який трапився 05.12.2016 року з [PERSON] Крім того, заявлено в порядку ч. 3 ст. 211 ЦПК України, клопотання розгляду справи в відсутність представника третьої особи. З дотриманням ст. 247 ЦПК України забезпечено фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального засобу. Наявні заперечення сторін щодо фіксування процесу відеозаписувальним технічним засобом. Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, належно зясувавши дійсні обставини справи, права та обовязки сторін, оцінки їх доводів і наданих ними доказів, приходить до наступних висновків. \~ \~ \~ \~Судом встановлено наступні факти та відповідні правовідносини. З трудової книжки позивача [PERSON] серійний номер АГ № 589984 вбачається здійснення таких записів: - за № 12 21.09.2016 р. - прийнятий на роботу на АТ «Шахтоуправління «Покровське» гірничим майстром повним робочим днем в шахті; - за № 13 24.04.2017 р. звільнений на підставі п. 2 ст. 40 КЗпП в звязку з невідповідністю виконуваної роботи працівника стану здоровя (а.с. 32-34). 5 грудня 2016 року [PERSON] знаходився на території акціонерного товариства «Шахтоуправління «Покровське», працював у другу зміну згідно графіка виходів. 5 грудня 2016 року о 19:15 годині з [PERSON] стався нещасний випадок зі спричиненням тяжких тілесних ушкоджень. За даним фактом слідчим відділом Покровського відділу поліції [PERSON] управління Національної поліції в Донецькій області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, відомості за яким внесено 07.12.2016 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12016050410003000 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 272 КК України (порушення правил безпеки під час виконання робіт з підвищеною небезпекою, що заподіяло шкоду здоров'ю потерпілого). В рамках досудового розслідування проведено судово-медичну експертизу. [PERSON] висновку експерта № 126 Покровського відділення СМЕ КЗОЗ «Донецьке обласне бюро судово-медичної експертизи» у [PERSON] виявлено тяжкі тілесні ушкодження, які в комплексі утворюють закриту черепно-мозкову травму, що заподіяна 5 грудня 2016 року. Травму спричинено внаслідок ударної дії по правій тім'яно-потиличній області, по лівій вушній раковині і привушної області, по області правої надбрівної дуги і правого ока, тупих твердих предметів, якими більш ймовірно могли бути ноги нападника, взуті в взуття з жорсткою підошовної поверхнею (а.с. 9-17). Відповідно до ст. 171 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом [PERSON] України. Відповідно до ст. 22 Закону України «Про охорону праці» роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом [PERSON] України за погодженням з всеукраїнськими об'єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов'язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. Процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах визначає Порядок проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затверджений постановою Кабінету [PERSON] України від 30 листопада 2011 року № 1232. [PERSON] ч. 5 ст. 1 Закону України «Про загальнообовязкове державне соціальне страхування», п. 7 Порядку № 1232 від 30.11.2011 року нещасний випадок - це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров'ю або настала смерть. Відповідно до\~п.\~36\~Порядку спеціальному\~розслідуванню підлягають\~нещасні випадки,\~що спричинили\~тяжкі наслідки,\~у тому\~числі з\~можливою інвалідністю\~потерпілого. Таке спеціальне розслідування нещасних випадків, проводиться за рішенням Держпраці або його територіальних органів залежно від характеру і ступеня тяжкості травми. Наказом № 1487 від 06.12.2017 року [PERSON] управління Держпраці у Донецькій області утворено комісію у складі начальника спеціалізованого відділу гірничого нагляду і контролю управління гірничого нагляду ГУ Держпраці у Донецькій області, начальника відділу страхових експертів з охорони праці страхового експерта Покровського відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області, головного спеціаліста відділу Департаменту стратегії та організації взаємодії з вугільними підприємства ПрАТ «Донецьксталь-металургійний завод», начальника зміни з охорони праці АТ «Шахтоуправління «Покровське», заступника голови Красноармійської організації ПРУП України, заступника голови профкому АТ «Шахтоуправління «Покровське», якою у період з 06.12.2016 року по 24.11.2017 року проведено спеціальне розслідування нещасного випадку, що стався на ПК-189 допоміжному похилу блоку 10 ПТ «Шахтоуправління «Покровське» з травмуванням [PERSON] Пункт 47 Порядку № 1232 від 30.11.2011 року передбачає, що за результатами спеціального розслідування складаються акти за формою Н-5 і Н-1 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом), картка за формою П-5 (у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння) стосовно кожного потерпілого, а також оформляються інші матеріали спеціального розслідування, зазначені у пунктах 50 і 51 цього Порядку. [PERSON] проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 05.12.2016 року о 19 год. 15 хв. на АТ «Шахтоуправління «Покровське» комісія провела огляд місця нещасного випадку, ознайомилася з пояснювальними записками осіб, причетних до нещасного випадку, провела опит свідків, ознайомилась з медичним висновком стосовно характеру та тяжкості травми, встановила: - перебування [PERSON] на ПК-189 допоміжного похилу блоку 10, дана виробка входить до маршруту обстеження № 1 (в супереч отриманого наряду на здійснення контролю пилогазового режиму та за усуненням порушень нормативно-правових актів з охорони праці по маршруту обстеження гірничих виробок № 4); - перебування потерпілого на допоміжному похилі блоку 10 (ПК-189) не було повязане з виконанням [PERSON] функціональних обовязків, не було викликане виробничою необхідністю (запобігання виникнення аварії або врятування людей та майна підприємства, вчинення будь-яких дій за дорученням роботодавця); - характер травм вказує на отримання тілесних ушкоджень від іншої особи, тобто виключається вплив будь-якого фактору, повязаного з виробничим процесом; - [PERSON] не може пояснити чому він знаходився на місці травмування і за яких обставин травмувався. Комісія не кваліфікує випадок як нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом, підстав для складання [PERSON] за формою Н-1 не встановлено, осіб, дії або бездіяльність яких привели до нещасного випадку встановити не видалося можливим (а.с. 18-25). 8 лютого 2018 року [PERSON] на розгляд [PERSON] управління Держпраці у Донецькій області адресовано скаргу з висловленням незгоди з висновками комісії спеціального розслідування та вимогою призначити повторне спеціальне розслідування нещасного випадку в іншому складі (а.с. 27). Листом № 09/16-08/4-56 від 07.03.2018 року [PERSON] управління Держпраці у Донецькій області до відома [PERSON] доведено, що спеціальне розслідування зазначеного нещасного випадку, який стався 05.12.2016 року завершено 27 листопада 2017 року складанням [PERSON] за формою Н-5, який 28 листопада 2018 року було затверджено начальником [PERSON] управління Держпраці у Донецькій області. При цьому, вказано, що під час проведення розслідування комісією були виконані всі процесуальні дії згідно з вимогами п. 42 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві; висновок комісії з спеціального розслідування, щодо кваліфікації даного нещасного випадку як не пов'язаного з виробництвом, був прийнятий усіма членами комісії без винятку та ґрунтується на підставі матеріалів розслідування. Відповідачем вказано, що позивач, під час розслідування, не зміг надати будь які пояснення стосовно обставин за якими отримав травми та не пояснив характер імовірного конфлікту між позивачем та сторонньою (сторонніми) особою (особами). Також ГУ Держпраці у Донецькій області зазначено про неповідомлення [PERSON] будь-якої додаткової інформації щодо обставин і причин настання нещасного випадку, що відповідно до п. 54 Порядку № 1232\~від 30.11.2011\~рокубуло б підставою для призначення повторного (додаткового) спеціального розслідування (а.с. 26). [PERSON] ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. На підставі ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом надано оцінку поданих [PERSON] доказів і прийнято висновок про слушність аргументів, наведених в позовній заяві та про задоволення заявлених вимог з огляду на наступні норми права. Відповідно до пункту 54 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві № 1232 від 30.11.2011 р. у разі надходження від роботодавця, робочого органу Фонду, представника профспілки, потерпілого або члена його сім'ї чи уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, скарги або їх незгоди з висновками спеціальної комісії щодо обставин і причин настання нещасного випадку керівник Держпраці або його територіального органу з метою забезпечення об'єктивності проведення спеціального розслідування має право призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку спеціальною комісією в іншому складі, за результатами її роботи скасувати акти за формою Н-5 і Н-1, притягти до відповідальності посадових осіб підприємства та органів Держпраці, які порушили вимоги цього Порядку. З вказаного вбачається, що призначення повторного (додаткового) спеціального розслідування нещасного випадку є правом керівника Держпраці або його територіального органу та відноситься до дискреційних повноважень. [PERSON] положень Рекомендації Комітету [PERSON] Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої 11.03.1980 під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин. Суд не може підміняти державний орган рішення якого оскаржується, приймати замість рішення, яке визнається протиправним, інше рішення, яке б відповідало закону, та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які належать до компетенції такого суб'єкта владних повноважень, оскільки такі дії виходять за межі визначених йому повноважень законодавцем. [PERSON] з пунктом 1.6 Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 23.06.2010 №1380/5 дискреційні повноваження - сукупність прав та обов'язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта. Таким чином, дискреція - це елемент управлінської діяльності. Вона пов'язана з владними повноваженнями і їх носіями - органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не можна ототожнювати тільки з формалізованими повноваженнями - вона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб'єкта. Він не може ухилятися від реалізації своєї компетенції, але і не має права виходити за її межі. Тобто дискреційні повноваження - це законодавчо встановлена компетенція владних суб'єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають в застосуванні суб'єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень. Суд акцентує увагу, що в абз. 2 п. 54 Порядку № 1232 від 30.11.2011 р. зазначено, що в судовому порядку може бути оскаржено саме рішення спеціальної комісії в іншому складі щодо результатів повторного (додаткового) спеціального розслідування обставин і причин настання нещасного випадку, а не відмову Управління Держпраці в призначенні такого розслідування. За переконанням суду, вказане слід розуміти, що контроль територіальних органів Держпраці за своєчасністю та об'єктивністю проведення розслідування нещасних випадків має бути здійснено саме шляхом реалізації наділеного права призначення повторного (додаткового) спеціального розслідування нещасного випадку. Так, з матеріалів справи встановлено, що [PERSON] на правах потерпілого висловив свою незгоду з висновками комісії, якою проведено спеціальне розслідування нещасного випадку, що стався 05.12.2016 року в спосіб подачі заяви (скарги) до ГУ Держпраці у Донецькій області з вимогою призначення відповідно до п. 54 Порядку № 1232 від 30.11.2011 року повторного спеціального розслідування нещасного випадку комісією в іншому складі. За прийнятою відповідачем позицією - підстави для призначення повторного розслідування нещасного випадку відсутні, оскільки позивачем не доведено, що під час затвердження [PERSON] проведення спеціального розслідування нещасного випадку від 28.11.2017 року комісією було допущено порушення приписів Порядку № 1232 від 30.11.2011 року, а також не надано додаткової інформації щодо обставин і причин настання нещасного випадку. В судовому засіданні з пояснень представників позивачів встановлено, що незгода [PERSON] з висновками спеціального розслідування, які зазначено в [PERSON] від 28.11.2017 року за формою Н-5 зводиться до переконання, що комісією не враховано та не надано відповідної оцінки положенню пп. 16 п. 15 Порядку № 1232 від 30.11.2011 року, де закріплено, що обставинами, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов'язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, є заподіяння тілесних ушкоджень іншою особою або вбивство потерпілого під час виконання чи у зв'язку з виконанням ним трудових посадових) обов'язків або дій в інтересах підприємства незалежно від початку досудового розслідування, крім випадків з'ясування потерпілим та іншою особою особистих стосунків невиробничого характеру, що підтверджено висновком компетентних органів. Така позиція сторони позивача ґрунтується на тому, що за фактом заподіяння шкоди здоровю [PERSON] порушено кримінальне провадження з кваліфікацією за ч. 1 ст. 272 КК України та проведеною судово-медичною експертизою встановлено, що тяжкі тілесні ушкодження спричинено травмуючими предметами, якими більш ймовірно могли бути ноги нападника з одягнутим взуттям з жорсткою поверхнею підошви. Суд звертає увагу, що в Розділі 3 [PERSON] проведення спеціального розслідування нещасного випадку від 28.11.2017 року зазначено посилання на лист Покровського відділу поліції [PERSON] управління Національної поліції у Донецькій області № 33080/401 від 10.11.2017 року щодо відсутності можливості зясувати обставини конфлікту між потерпілим та іншою особою. При цьому, в Розділі 4 [PERSON] - причиною настання нещасного випадку зазначено психофізіологічну, а саме травмування внаслідок протиправних дій інших осіб. Приймаючи такі висновки комісія при проведенні спеціального розслідування поза увагою залишає вимоги положення пп. 16 п. 15 Порядку № 1232 від 30.11.2011 р., при цьому жодні посилання щодо помилковості такого вмотивування заявлених [PERSON] вимог про призначення повторного розслідування нещасного випадку в листі [PERSON] управління Держпраці у Донецькій області № 09/16-08/4-56 від 07.03.2018 року також не міститься. Крім того, відповідно до п. 11 Порядку № 1232 від 30.11.2011 р. потерпілий або уповноважена ним особа, яка представляє його інтереси, не входить до складу комісії, але має право брати участь у її засіданнях, вносити пропозиції, подавати документи щодо нещасного випадку, давати відповідні пояснення, в тому числі викладати в усній і письмовій формі особисту думку щодо обставин і причин настання нещасного випадку та одержувати від голови комісії інформацію про хід проведення розслідування. Суд звертає увагу, що в Розділі 6 [PERSON] проведення спеціального розслідування нещасного випадку від 28.11.2017 року (Висновки комісії) зазначено, що постраждалий [PERSON] не надав пояснень про причини знаходження на місці травмування на ПК-189 допоміжного похилу блоку 10 виробці, яка входить до маршруту обстеження № 1 замість необхідності здійснювати обстеження виробничих обєктів, які входять до переліку обєктів маршруту № 4 (згідно отриманого наряду). В судовому засіданні, з пояснень представника [PERSON] (матір позивача) вбачається, що [PERSON] було висловлено припущення (думку), що єдиною можливою причиною його направлення на маршрут № 1 було відповідне повідомлення керівництва, передане по технічному «шахтному» телефону, оскільки можливо на виробці мало місце порушення охорони праці. Такі дані (відомості) мають бути розцінені як додаткова інформація щодо обставин і причин настання нещасного випадку, та підлягає перевірці з наданням відповідної оцінки. Відповідно до положень п. 14 Порядку № 1232 від 30.11.2011 р. лише комісія з розслідування має повноваження щодо з'ясування обставин та причин нещасного випадку, встановлює за результатами розслідування чи пов'язаний нещасний випадок із виробництвом чи ні, складає відповідні акти. З урахуванням встановлених обставин у справі суд приходить до висновку, що у розглядуваних спірних правовідносинах сторін є достатні підстави для зобовязання [PERSON] управління Держпраці у Донецькій області призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку спеціальною комісією в іншому складі. Приймаючи таке рішення, суд наголошує, що зобовязання відповідача вчинити певні дії не можна вважати втручання у дискреційні повноваження. Суд не перебирав на себе повноваження спеціальної комісії, оскільки жодних фактів стосовно розслідування не встановлював, не визнавав нещасний випадок пов'язаним або не пов'язаним із виробництвом, а лише вказав на певні порушення закону та захистив права позивача шляхом зобов'язання відповідача призначити комісію із проведення повторного (додаткового) спеціального розслідування. Відповідно до ст. 4 Закону України «Про охорону праці» державна політика в галузі охорони праці спрямована на створення належних, безпечних і здорових умов праці, запобігання нещасним випадкам та професійним захворюванням. Державна політика в галузі охорони праці базується на принципах, зокрема, пріоритету життя і здоров'я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці; підвищення рівня промислової безпеки шляхом забезпечення суцільного технічного контролю за станом виробництв, технологій та продукції, а також сприяння підприємствам у створенні безпечних та нешкідливих умов праці. Предмет та підстави позову в даній справі є ніщо інакшим як намаганням позивача [PERSON] отримати конституційне право на соціальний захист як потерпілого, який в молодому віці (24 роки) отримав тяжку травму та вже понад 1,9 роки прикладає зусилля для отримання права оформити страхові виплати, допомогу на професійну реабілітацію у зв'язку із ушкодженням здоров'я на виробництві відповідно до Закону України «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування». Таким чином, суд вважає, що застосований спосіб захисту порушеного права позивача є найбільш ефективним та направлений на недопущення свавілля в органах влади. [PERSON] п. 2 ч. 5 ст. 265 ЦПК України резолютивна частина рішення суду повинна містити висновок суду про розподіл судових витрат. [PERSON] ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. [PERSON] п. п. 2 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору справляється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду. [PERSON] ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2018 року складає 1762 гривень. Тобто сума судового збору при подачі позовної заяви складає 704,80 гривень. З матеріалів справи вбачається, що ухвалою судді від 06.07.2018 року позивача [PERSON] звільнено від сплати судового збору в порядку ст. 136 ЦПК України (а.с. 37). Відповідно до п. 20 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняється центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, структурні підрозділи виконавчих органів міських рад міст обласного значення та об'єднаних територіальних громад, на які покладені функції із здійснення контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення. Відповідно до Постанови КМУ України № 96 від 11.02.2015 року таким центральним органом виконавчої влади є Державна служба України з питань праці. [PERSON] управління Держпраці в областях, які створені як самостійні юридичні особи публічного права, в розумінні із Положенням про територіальні органи Державної служби України з питань праці, затв. наказом Міністерства соціальної політики України від 27.03.2015 року № 340, - не наділені пільгою щодо звільнення від сплати судового збору. З огляду на вказане, витрати, повязані з розглядом справи підлягають покладенню на відповідача ГУ Держпраці у Донецькій області. На підставі ст. ст. 15, 16 ЦК України, Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», затвердженого Постановою Кабінету [PERSON] України № 1232 від 30.11.2011 року,

Outcome: approved