Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-18 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду із позовом до [PERSON] , [PERSON] про визначення розміру земельної частки у спільному сумісному майні, мотивуючи позовні вимоги тим, що [INFO] віці 68 років помер її батько [PERSON] , що вбачається з актового запису №88 від 10.01.2017 року, складеного у Вінницькому міському відділі державної реєстрації актів цивільногго стану ГТУЮ у Вінницькій області. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщна на частину житлового будинку та частину земельної ділянки. 09.01.2020 року державний нотаріус Першої Вінницької державної нотаріальної контори Дишкант М.В . винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частку земельної ділянки площею 0,0822 га, розташованої за адресою: [ADDRESS] , оскільки дана земельна ділянка належить [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на праві спільної сумісної власності (без визначення часток кожного співвласника). З огляду на зміст відмови нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії позивач звернулася до суду із даним позовом. У судовому засіданні представник позивача адвокат Вишаровська В.К. позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити з підстав, викладених у позові, судові витрати просила залишити за позивачем. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги визнала, не заперечила щодо визначення частки [PERSON] щодо спірної земельної ділянки у розмірі 1/4 частки земельної ділянки. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, однак надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, у якій позовні вимоги визнає та просить їх задовольнити. Згідно із ч.1 ст.206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Положенням ч.3 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. А тому суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази по справі в їх сукупності з точки зору належності, допустимості та достатньості, суд вважає, що визнання відповідачами позову не суперечить закону, не порушує права, свободи та інтереси інших осіб, а відтак позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Так, у судовому засіданні достовірно встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу будинку від 03.05.2007 року, посвідченого приватним нотаріусом Мультян В.М. та зареєстрованого в реєстрі за №2408 , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] купили цілий житловий будинок з прибудовами, господарськими булівлями та спорудами за номером [ADDRESS] , у рівних частках кожний (п.1 договору). 20.05.2014 року державним реєстратором реєстраційної служби Вінницького міського управління юстиції Вінницької області Левчук І.В. було видано свідоцтво про право власності серії [NUMBER] на нерухоме майно - земельну ділянку за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 0510100000:03:045:0496, площа 0,0822 га про спільну сумісну власність [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] Рішенням Вінницької міської ради від 24.06.2016 № 333 "Про внесення часткових змін в додаток до рішення міської ради від 01.03.2011р. № 167 "Про затвердження назв вулиць, проспектів, бульварів, провулків, площ м. Вінниці" визначено, що перший провулок Новоселівський у м. Вінниці має назву - провулок 1-й Новоселівський, для цілей Єдиних та Державних реєстрів інформаційної мережі Міністерства юстиції України по м.Вінниці Єдиних та Державних реєстрів інформаційної мережі Міністерства юстиції України по м.Вінниці - провулок Новоселівський 1. Як вбачається із свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 10.01.2017 року, виданого Вінницьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, 10.01.2017 року у м. Вінниці помер [PERSON] , про що складено відповідний актовий запис під №88. 12.09.2018 року рішенням Вінницького міського суду Вінницької області розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON] . Зі змісту вказаного рішення вбачається, що дошлюбне прізвище позивача по справі [PERSON] - [PERSON] , а після розірвання шлюбу їй залишено прізвище [PERSON] . Таким чином, на даний час позивач по справі [PERSON] , а також відповідачі по справі [PERSON] , [PERSON] є співвласниками земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 0510100000:03:045:0496, площа 0,0822 га. Як вбачається із вказаного вище свідоцтва про право власності на нерухоме майно нарівні з цими особами спірна земельна ділянка належала також померлому [INFO] [PERSON] . Згідно ч.1 ст.370 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності, крім випадків, установлених законом. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду (ч.2 ст.370 ЦК України). Згідно ч.5 ст.89 ЗК України поділ земельної ділянки, яка є у спільній сумісній власності, з виділенням частки співвласника, може бути здійснено за умови попереднього визначення розміру земельних часток, які є рівними, якщо інше не передбачено законом або не встановлено судом. В той час як законом встановлено, що у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди (ч.4 ст.120 ЗК України). Таким чином, вищезазначена норма закріплює загальний принцип цілісності об`єкту нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований. За цією нормою визначення правового режиму земельної ділянки перебуває у прямій залежності від права власності на будівлю і споруду та передбачається механізм роздільного правового регулювання нормами цивільного законодавства майнових відносин, що виникають при укладенні правочинів щодо набуття права власності на нерухомість, і правового регулювання нормами земельного і цивільного законодавства відносин при переході прав на земельну ділянку у разі набуття права власності на нерухомість, про що також звернув увагу Верховний Суд у своїй постанові від 12.09.2018 року у справі №127/50/16-ц (провадження №61-5958зпв18). А тому, зважаючи на вищевикладене є всі достатні підстави вважати, що частка [PERSON] , померлого [INFO] у м. Вінниці, у праві спільної сумісної власності на земельну ділянкустановила 1/4 частку, як і частки інших трьох співвласників - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Тому, суд, оцінивши допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку, що позовні вимоги знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, а тому підлягають задоволенню. Судові витрати залишити за позивачем, як на тому наполягала позивач. На підставі викладеного та

Outcome: approved