Jurisdiction: civil
Date: 2014-03-16 00:00:00

25 липня 2012 року до суду позивачами [PERSON], [PERSON] подано позов до [PERSON] про відшкодування шкоди завданої залиттям квартири. В ході розгляду справи було залучено у якості співвідповідача співвласника квартири [PERSON]. В обґрунтування позову позивачі посилались на те, що [PERSON] є власником квартири, що розташована за адресою [ADDRESS]. [PERSON] її мати, вона проживає та зареєстрована у вказаній квартирі. В квартирі [ADDRESS] різні люди, які орендують квартиру погодинно, подобово, у зв'язку із чим власник не контролює водокористування в квартирі. Раніше квартира неодноразово була залита з квартирі відповідачки, проте позивач [PERSON] із заявами нікуди не зверталась, актів про залиття не складала. 13 червня 2012 року біля половини шостого вранці відбулось залиття квартири, що належить позивачці [PERSON], через стелю, стики стелі в кухні, санвузлі та передпокою лилася гаряча вода. [PERSON] підійнялась на 5 поверх, дзвонила в квартиру, але двері ніхто не відкрив, вона звернулась до квартири [NUMBER], де проживає [PERSON] та повідомила їй про залиття. В свою чергу [PERSON] повідомила, що їй залишила ключі від квартири відповідач [PERSON], коли поїхала до Росії. Коли двері було відкрито, то вони побачили в квартирі молодого чоловіка, який спав, як пізніше стало відомо орендатор, що був у м.Луганську у відрядженні, а у ванній кімнаті кран був виведений за межі ванної кімнати та вода лилася прямо на пол. Безпосередньо позивач [PERSON] почала вичерпувати воду, а [PERSON] покликала [PERSON], яка мешкає в цьому ж будинку, але на першому поверсі. [PERSON] бачила воду в квартирі [NUMBER] та в квартирі [NUMBER]. В той же день позивач [PERSON] звернулась до ДУ№10 з приводу затоплення та 18.06.2012 року був складений акт, через 4 дні з дня затоплення. Цим актом підтверджується, що затоплення відбулось з вини мешканців квартири [NUMBER]. Акт був складений 18 червня 2012 року інженером ДУ №10 МКП «Жилсервіс» Ардановим Е.В., майстром Змєєвою І.П., в присутності мешканця квартирі [NUMBER] [PERSON], мешканця квартири [NUMBER] [PERSON], та в присутності [PERSON] Внаслідок залиття, що сталося було пошкоджено в кухні - відшарувались шпалери на стелі площею 5 кв.м., пошкоджено підлогу, що покрита лінолеумом поверх ДВП, ДВП деформувалось від вологи, як наслідок лінолеум взувся, місцями відклеївся на площі 5 кв.м., в передпокої - відшарувались шпалери на стелі площею 7 кв.м., відклеїлись шпалери на стінах площею 6 кв.м., пошкоджено поли площею 7 кв.м., лінолеум, що покладений поверх ДСП. ДСП пошкоджено водою, фактично прийшло в негідність, в санвузлі - відшарувалась від стіни плитка площею 0,5 кв.м., пошкоджено окраску стелі площею 3,5 кв.м., в житловій кімнаті ( в акті позначено як зал) утворились наступні дефекти - залито стелю, пошкоджено шпалери, площею 6 кв.м., пошкоджено стіни, пошкоджено шпалери, площею 7,5 кв.м.. Відшкодувати завдану шкоду залиттям відповідач відмовилась, запропонувала лише 500 гривень та повідомила, що більше коштів вона не має. Позивач [PERSON] вважала, що відповідачі повинні відшкодувати їй завдану матеріальну шкоду, відповідно до кошторису розмір завданої шкоди складає 5599,20 гривень. Окрім того, зазначала, що їй як позивачу та власнику квартири завдано моральну шкоду, яку вона оцінює в 5000 гривень. Позивач [PERSON] вважала, що діями відповідачів їй як мешканцю квартири завдано моральну шкоду. Обидві позивачки були змушені змінювати свої життєві плани. Позивач [PERSON], якій 91 рік, до залиття мала можливість самостійно готувати їжу, прибиратись самостійно, але після подій залиття їй стало погано, вона фактично втратила силу, енергію, перестала виходити з квартири, життя позивачок кардинально змінилось, обидві позивачки напередодні залиття звертались до лікарів з приводу проходження курсу лікування, стан здоров'я погіршився після подій. Окрім того, відповідач [PERSON] не лише не вибачилась, а й принижувала їх та ображала своїм ставленням. В ході розгляду справи було призначено та проведено експертизу відповідно У зв'язку із зазначеним просили стягнути з відповідачок солідарно на користь позивача [PERSON] матеріальної шкоди та 5000 гривень моральної шкоди, солідарно на користь [PERSON] моральну шкоду в сумі 5000 гривень. В судовому засіданні позивач [PERSON] вимоги позову підтримала, просила його задовольнити, в подальшому подала суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Позивач [PERSON] позовні вимоги підтримала, просила позов задовольнити, в подальшому подала суду заяву про розгляд справи за її відсутності за станом здоров'я. Представник позивачів адвокат [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила вимоги позову задовольнити, в подальшому в судове засідання не з'явилась, про час та дату розгляду справи повідомлялась, неявка представника не перешкоджає розгляду справи. Відповідач [PERSON] позовні вимоги не визнала, подала суду письмові заперечення, що долучені до справи, в подальшому подала суду письмову заяву про розгляд справи за її відсутності. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явилась, подала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, подала письмові заперечення, що долучені до справи. Представник відповідачів [PERSON] в судовому засіданні проти позову заперечувала, просила в задоволенні позову відмовити. Сторона відповідачів посилалась на те, що доводи позивачів не відповідають дійсності, в день нібито залиття [PERSON] була відсутня в країні, ключі сусідці [PERSON] вона не залишала, вважали, що [PERSON] залишила ключі собі сама, коли її чоловік проводив заміну замків. Також зазанчали, що [PERSON] в квартирі не була присутня та її не звали, хоча вона мешкає в тому ж будинку на першому поверсі. Окрім того, будь-яких слідів затоплення в квартирі немає, все було перевірено в цей же день. Наполагали на тому, що такі дії позивачів та свідка [PERSON] свідчать про намагання їх оговорити на отримати матеріальну вигоду. Представник 3-ї особи в судовому засіданні 17.03.2014 року не був присутній, причини неявки суду не відомі. В ході розгляду справи було подано відповідачами [PERSON], [PERSON] подано зустрічну позовну заяву до [PERSON] та [PERSON]. За зустрічним позовом позивачі просили суд визнати недійсним акт залиття квартири [ADDRESS], складений ДУ №10 МКП Жилсервіс» від 18.06.2012 року, враховуючи, що це документ складений без проведення зустрічного обстеження квартири [NUMBER] цього ж будинку та містить в собі неперевірені дані. Просили встановити факт того, що були відсутні обставини затоплення квартири, яка належить [PERSON], розташованого за адресою [ADDRESS], з вини власників квартири [ADDRESS], співвласниками якої є [PERSON], [PERSON], управління майном якої з 2008 року постійно здійснює [PERSON], встановити факт порушення немайнових прав [PERSON], [PERSON] як володільців квартири, що розташована за адресою [ADDRESS] в частині самовільного проникнення в їх квартиру 13.06.2012 року [PERSON] та [PERSON] незаконного проведення в ній огляду із своєю метою. Стягнути з [PERSON], [PERSON], що допустили порушення немайнових прав [PERSON] та [PERSON], які стосуються недоторканості їх особистого та сімейного життя, недоторканості їх житла, розголошення відомостей, які порочать честь, гідність громадянина за завдану моральну шкоду співвласникам квартири, просила стягнути моральну шкоду в розмірі 100000 гривень. В обгрунтування зустрічного позову позивачі посилались на те, що відповідач [PERSON] ініціювала судовий процес, який підірвала репутацію родини позивачів, такими діями намагається змусити позивача та її доньку сплачувати судові витрати за витребування дкоазів, принижує честь та гідність, при цьому [PERSON] на думку позивачів переслідує корисливі мотиви. Відповідач [PERSON] також діє з метою перешкодити суду встановити істину по справі, оскільки виникло питання в ході розгляду справи щодо правомірності входження до квартири позивачів. В квартирі позивачів нібито було виявлено молоду людину, яка відпочивала, при цьому [PERSON] скористалась ключами від чужої квартири. Вважали, що факт затоплення не встановлений судом. Вважали, що доводи позивача за первісним позовом [PERSON] є надуманими, що завдають моральних страждан позивачам за зустрічним позовом, внаслідко дій відповідача в день засідання позивачу [PERSON] стало зле, їй викликали швидку допомогу. Наполагали на тому, що всі доводи позивачів за первісним позовом та [PERSON], є надуманими, на момент події 13.06.2012 року [PERSON] не займалась підприємницькою діяльністю. Про дії позивача [PERSON] та [PERSON] було звернення до правоохорнних органів, триває досудове розслідування. Дії відповідачів за зустрчним позовом спрямовані на завдання моральної шкоди та порушення немайнових прав позивачів. Також зазначали, що позивач за первісним позовом [PERSON] таким чином намагається вирішити свої майнові проблеми, при цьому відповідач [PERSON] веде себе навіть активніше ніж [PERSON]. Наполагали на тому, що фактично з боку відповідачів було вчинено самовільне входження до квартири, порушені немайнові права позивачів, що супуречить вимогам ст.275, 297, 299, 301, 311 ЦК України. Суд, вислухавши доводи сторін, свідків, дослідивши матеріали справи, встановив наступне. Позивачу [PERSON] на підставі договору дарування на момент події залиття належала квартира, що розташована за адресою [ADDRESS] /том 1 а.с.7/. Квартира є однокімнатною, розташованою на 4 поверсі, житловою площею 17,1 кв.м. /том 1 а.с. 8-9/. Позивач [PERSON] та позивач [PERSON] зареєстровані в квартирі що розташована за адресою [ADDRESS] /том 1 а.с.10-11/. Заява про проведення обстеження квартири за залиттям 13.06.2012 року подана до ДУ №10 16 червня 2012 року /том 1 а.с.13/. Згідно до акту від 18.06.2012 року за підписами інженера ДУ №10 Арданова Е.В., майстра Змєєвої І.П., затвердженого нач.ДУ №10 Змєєвим П.В., встановлено, що 13.06.2012 року близько 05.30 години відбулось залиття квартири [ADDRESS]. Залиття відбулось з вини мешканців квартири [NUMBER]. Обстеження виявило, що комунікації в квартирах знаходяться в задовільному стані, течі немає. Внаслідок залиття в квартирі постраждало: кухня - стеля обклеєна шпалерами - 5 кв.м., стіна - 0,5 кв.м. (шпалери), пол - лінолеум 5 кв.м.; зал - стеля обклеєна шпалерами 6 кв.м., стіни 7,5 кв.м. (шпалери); передпокій стеля 7 кв.м. (шпалери), стіна 6 кв.м. (шпалери), пол. 7 кв.м. (лінолеум); санвузол стіна плитка 0,5 кв.м., стеля, покраска 3,5 кв.м. /том 1 а.с.14/. Акт також підписаний [PERSON], [PERSON]. При подачі позову позивачами було надано кошторис на будівельні роботи складений інженером сметчиком Седовою Є.С. / том 1 а.с.15-19/. Позивачами надано фотознімки після залиття квартири /том 1 а.с.20-25/. Як вбачається із копії епікризу №11/375 [PERSON] перебувала на лікуванні в денному терапевтичному стаціонарі Луганської міської поліклініки №11 з 08.06.2012 року по 25.06.2012 року / том 1 а.с. 26/. Позивач [PERSON] є учасником бойових дій, згідно до копії медичної картки /том 1 а.с.27-28/ зверталась за медичною допомогою 23.05.2012 року та 18.06.2012 року. Позивачами були надані квитанції про придбання медичних препаратів 19.06.2012 року, 30.05.2012 року, 09.06.2012 року/ том 1 а.с.29/. По зустрічному позову було встановлено, що позивачі [PERSON] та [PERSON] є співвласниками квартири, що розташован за адресою [ADDRESS]. В період часу затоплення, що відбулось 13.06.2012 року позивач [PERSON] перебувала за межам України, про що свідчить відповідь прикордонної служби. Відповідно до ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі. Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Статтею 1167 ЦК України визначено загальні підстави настання відповідальності за завдану моральну шкоду, а саме: моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Виходячи з правовідносин, які склались між сторонами факт завдання шкоди підлягає спростуванню безпосередньо відповідачем, а розмір шкоди повинен бути доведений стороною позивача. З урахуванням викладеного, оскільки стороною відповідача за зустрічним позовом було заявлено вимоги про визнання недійсним складеного акту про залиття, судом було досліджено обставини його складання. Так, відповідно до п. 2.3.6. "Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій" затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005, № 76 (далі - Правила) у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, типова форма якого міститься в Додатку № 4 до зазначених Правил. Згідно встановленої форми факт залиття квартири та його наслідків фіксується комісією у складі: голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка, представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку. Відповідно до типового акту та роз'яснення Міністерства з питань житлово-комунального господарства України щодо ремонту квартири після залиття (лист від 29.12.2009 р. N 12/20-11-1975) в акті залиття квартири повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. В ході розгляду справи було досліджено складений акт, на який посилається позивач, як на підтвердження факту залиття квартири безпосердньо відповідачами. Оскаржуваний акт залиття квартири був складений 18.06.2012 року, містить в собі підписи інженера ДУ №10 Арданова Е.В., майстра Змєєвої І.П., затвердженого нач.ДУ №10 Змєєвим П.В., акт містить в собі перелік пошкоджень, також підписаний [PERSON], [PERSON] та містить посилання на причину залиття. Але при цьому в порушення вимог Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій" затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005, № 76 зазначений акт був складений за відсутності власника квартири, та при цьому квартира відповідачів не досліджувалась. Цих обставин не заперечували сторони в ході розгляду справи. Окрім того, акт був складений лише 18.06.2012 року, хоча залиття квартири відбулось 12.06.2012 року, як стерджують позивачі. Стороною відповідача було заявлено клопотання про проведення експертизи з метою встановлення винних осіб в залитті квартири, але з урахуванням того, що позивачі за первісним позовом змінили своє місце проживання та продали квартиру, яка була залита нібито з вини відповідачів, проведення даної експертизи стало не можливим. Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Сторона відповідача з метою захисту свого права щодо доведення відсутності їх вини в залитті подала зустрічний позов, в якому визначала однією з вимог визнання недійсним акту залиття. При цьому, оспорюваний позивачем акт не є правочином в розумінні ст. 202 ЦК Україні, які відповідно до вимог цивільного законодавства можуть оспорені як недійсні, з наступним скасуванням, та по суті є документом, який засвідчує факт певної події, в даному випадку, залиття, а тому, не може бути визнаний таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства. З урахуванням наведеного, суд вважає, що вимоги позивачів за зустрічним позовом не підлягають задоволенню в частині визнання акту недійсним. Оскільки саме на позивача покладається обов'язок довести розмір завданої шкоди, то позивачами у справі при подачі позову було подано кошторис із визначенням розміру коштів, які необхідні для проведення відновлювального ремонту. Даний кошторис не містить в собі печатки, не було подано до суду будь-яких документів що підтверджують повноваження особи, яка складала кошторис. У зв'язку із зазначеним кошторис до уваги судом не приймається як належний та допустимий доказ. В ході розгляду справи було призначено та проведено експертизу з метою встановлення розміру завданої шкоди залиттям. Висновок експерта знаходиться в матеріалах справи / том 1 а.с. 93-108/. Зазначеним висновок було встановлено розмір відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] на суму 9349 гривень. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Частиною 2 ст. 59 ЦПК України встановлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. В ході розгляду справи позивачі за первісним позовом суду повідомляли, що залиття відбувались неодноразово. Питань визначення розміру шкоди безпосередньо внаслідок залиття, яке сталося 13.06.2012 року, перед експертом не ставилось. Та з урахуванням тих обставин, що в ході розгляду справи було встановлено невідповідність акту про залиття вимогам Правил, суд вважає не є можливим визначити саме обсяг залиття та визначити розмір відшкодування. Враховуючи наведене, суд вважає, що вимоги позивачів за первісним позовом не підлягають задоволенню, оскільки акт складений на підтвердження факту залиття не відповідає вимогам встановленим Правилами, складений несвоєчасно, лише 18.06.2012 року, та розмір завданих збитків не доведений у встановленому законом порядку. Факт завдання моральної шкоди в ході розгляду справи також не був доведений, оскільки в ході розгляду справи було подано медичні документи, які свідчать про стан здоров'я позивачів за первісним позовом, про придбання медичних препаратів, але жоден з цих документів не містить в собі посилань на зв'язок між наслідками у вигляді погіршення стану здоров'я та залиттям. В ході розгляду справи було досліджено акт залиття квартири, який на думку суду складений із порушенням, без участі власників квартири без обстеження безпосередньо квартири, з якої нібито відбулось залиття. Скільки позивачами за зустрічним позовом було заявлено вимоги про визнання недійсним зазначеного акту, а вимогами ст..15, 16 ЦК України такий спосіб захисту не передбачений, суд вважає що вимоги за позовом не підлягають задоволенню. Так само суд вважає, що вимоги позову в частині встановлення певних фактів, не підлягають задоволенню, оскільки такий спосіб захисту не передбачений, а порядок встановлення фактів, що має юридичне значення визначений цивільно-процесуальним законом. З урахуванням вимог ст..1167 ЦК України, в ході розгляду справи не було встановлено неправомірність дій [PERSON] та [PERSON] , факту завдання моральної шкоди їх діями та наявності вини, а тому на думку суду вимоги в частині стягнення моральної шкоди також не підлягають задоволенню. З урахуванням зазначеного, суд вважає, що вимоги зустрічного позову не підлягають задоволенню в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed