Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-22 00:00:00

Звернувшись до суду із позовом, позивач посилається на те, що [PERSON] проживає в [ADDRESS], та є користувачем електричної енергії. Договір про користування електричною енергією між [PERSON] та позивачем укладеним не був. Зазначає, що 22.06.2017 при перевірці уповноваженими працівниками Рокитнянського РП у відповідності до вимог п. 37 Правил користування електричною енергією для населення об'єкту, розташованого за місцем проживання відповідача, виявлено порушення правил користування електричною енергією у вигляді самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів та електропроводки споживача до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, шляхом приєднання безоблікового кабелю до ПЛ 0.4 кВ. Електроенергія, що споживалася, лічильником внаслідок цього не враховувалась і що знайшло своє відображення у акті № К 034370, який був складений того ж дня за участю споживача [PERSON]. 20.07.2017 комісією з розгляду актів прийнято рішення ( протокол № 0297) про визначення та нарахування вартості обліку не облікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем Правил КЕЕН, яка відповідно до Методики, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562, складає 20511.41 грн. і яку, власне, позивач просить стягнути на свою користь з відповідача. Також зазначає, що відповідач був присутнім при складанні акту про виявлене порушення та на засіданні комісії з розгляду актів, погодився з рішенням комісії і про що свідчать вчинені ним власноруч написи у вкзаних документах. Також просить стягнути на свою користь понесені у справі судові витрати в сумі 1600.00 грн.. У відповідності до положень ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, оскільки клопотання про інше від сторін не надходили. Такий висновок суду, зважаючи, що відповідачем не подано відзив на позовну заяву та не повідомлено про причину невчинення ним своєчасно такої процесуальної дії, узгоджується також із положеннями частини восьмої статті 178 вказаного Кодексу. Заперечення проти розгляду справи в порядку спрощено позовного провадження від сторін не надходили. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу у відповідності до вимог частини другої статті 247 вказаного Кодексу не здійснюється. Дослідивши надані суду позивачем письмові докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи із наступного. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно з вимогами ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Судом встановлено, що після смерті [INFO] свого батька - [PERSON] відповідач прийняв спадщину. Спадковим майном являється в тому числі житловий будинок в [ADDRESS] 22.06.2017 уповноваженими працівниками Рокитнянського РП було виявлено та зафіксовано факт самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів та електропроводки вказаного житлового будинку до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку шляхом приєднання безоблікового кабелю до ПЛ 0.4 кВ. Внаслідок такої обставини електроенергія, що споживалась лічильником, не враховувалась і що знайшло своє відображення в акті № К 034370 від 22.06.2017. Акт про виявлені порушення був складений у присутності відповідача, проте останній ним у встановлені строки не оскаржувався. Відповідно до проведеного нарахування обсягу не облікованої електричної енергії внаслідок вказаного порушення згідно встановленої Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 за № 562, з яким погодився відповідач і про що свідчить власноруч вчинений ним напис та підпис у протоколі № 037 засідання комісії по розгляду акту К034370 від 22.06.2017 про порушення Правил користвання електроенергією споживачем від 20.07.2017 про розмір заподіяної діями відповідача позивачу шкоди становить 20511.41 грн.. Викладене підтверджується дослідженими судом письмовими доказами по справі, якими є: - копія виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про ПрАТ «Київобленерго»; - копія довідки Бирюківської сільської ради Рокитнянського району Київської області № 311; - копія заповіту [PERSON], посвідченого секретарем виконавчого комітету Бирюківської сільської ради Рокитнянського району Київської області 20.04.1994; - копія акту про порушення № К 034370 від 22.06.2017 із фотознімками; - копія протоколу № 037 від 20.07.2017 засідання комісії по розгляду акту про порушення Правил користування електроенергією від 22.06.2017; - копія повідомлення про оплату за липень 2017 від 20.07.2017; - копія претензії на ім'я [PERSON] № 200 від 21.09.2017; - поштове повідомлення про вручення [PERSON] поштового відправлення. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Аналогічні положення містяться у ст. 19 ЦК України, за якими суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. За вимогами ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до положень статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до статті 81 зазначеного вище Кодексу кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Згідно ст. 83 ЦК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Під час розгляду цієї цивільної справи судом були створені всі умови для реалізації прав та виконання обов»язків учасниками судового розгляду, у тому числі й в частині подання ними доказів та заяви клопотань. З огляду на вищенаведене, суд розглядає справу на підставі тих доказів, які є у матеріалах справи і вважає, що їх достатньо для розгляду спору по суті. Судом встановлено, що правовідносини, які склалися між сторонами спору, мають регулюватися положеннями ст.ст. 1166 ЦК України, ст. 27 Закону України "Про електроенергетику", п.п. 37, 48, 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених потановою КМ України від 26.07.1999 року № 1357. Відповідно до ст. 27 Закону України „Про електроенергетику" правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Згідно п. 37 Правил користування електричною енергією для населення енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку. Пункт 48 Правил передбачає, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. За вимогами п. 53 Правил... у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Згідно п. п. 3.2, 3.3. Методики вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН.Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії, за кількістю днів, за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір вартості необлікованої електроенергії. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями фізичної особи щодо майна юридичної особи відшкодовується в повному обсязі особою яка її завдала. З огляду на досліджені матеріали справи проведений позивачем розрахунок збитків від розкрадання відповідачем електричної енергії сумнівів у суду не викликає. Відповідач не скористався своїм правом заперечувати проти доводів позову, тоді як, на переконання суду позивачем доведено свої позовні вимоги, а тому підсумовуючи викладене, оцінючи за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні кожного отриманого у справі доказу зокрема та належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про доведеність обставин позову і порушене право позивача підлягає судовому захисту шляхом стягнення з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування заподіяної шкоди 20511.41 грн. Понесені позивачем по справі судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1600.00 грн. мають бути покладені у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України на відповідача.

Outcome: approved