Jurisdiction: civil
Date: 2014-04-07 00:00:00

До Малиновського районного суду м. Одеси звернувся представник ВАТ ЕК «Одесаобленерго» з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення у сумі 10572,73 грн. В процесі розгляду справи представником позивача уточнено позовні вимоги, згідно з якими він просив суд стягнути з [PERSON] заборгованість за спожиту електричну енергію внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення у сумі 4650,81 грн Позовні вимоги позивач обґрунтував тим, що ПАТ «ЕК Одесаобленерго» постачає електроенергію в квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS], в якій проживає відповідач. [PERSON] є споживачем електроенергії. У зв'язку з тим, що відповідач здійснила самовільне підключення до електромереж ПРЕМ ВАТ «ЕК Одесаобленерго», користувалася електричною енергією без електролічильника, та не оплачувала її, виникла заборгованість за фактично спожиту, але недораховану електроенергію. Згідно акту обстеження представниками ПРЕМ виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення. За фактом правопорушення було складено акт за №097044 від 30.08.2010 року та на підставі Правил користування електричною енергією для населення та Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.06 р. № 562, зареєстровано в Міністерстві юстиції 04.07.06. р. № 782/12656, був здійснений розрахунок кількості недорахованої електроенергії та її вартості, що склало 10572,73 грн., а згідно перерахунку по акту №097044 -4650,81 грн. та підлягає відшкодуванню відповідачем. Крім цього позивач просив стягнути з відповідача судові витрати у розмірі 198,20 грн. Представник позивача у судовому засіданні уточнений позов підтримав у повному обсязі, просив його задовольнити. Відповідач у судовому засіданні проти задоволення позову заперечувала, із підстав, зафіксованих технічними засобами судового засідання. Суд, вислухавши пояснення сторін, показання свідків, дослідивши матеріали справи, дійшов до висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до нової редакції статуту Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» від 25.04.2013 року, затвердженого Загальними зборами Відкритого акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго», та зареєстрованого у Єдиному Державному реєстрі підприємств та організацій України 29.04.2013 року №15561070059009473, змінено назву позивача з Відкритого акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» на Публічне акціонерне товариство «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго». Як встановлено в судовому засіданні ПАТ ЕК «Одесаобленерго» є державним підприємством, яке здійснює постачання електричної енергії до квартири відповідача. Відповідно до п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357 зі змінами, внесеними Постановою Кабінету Міністрів України N 799 від 06.06.2007, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акту про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до методики, затвердженої НКРЕ. У разі відмови споживача відшкодувати збитки енергопостачальник передає справу до суду. 30.08.2010 року представниками ПРЕМ ВАТ ЕК «Одесаобленерго» було складено акт № 097044 про порушення правил користування електричною енергією. 26.04.2012 року рішенням ВАТ «Одесаобленерго» Південного району електричних мереж комісією з розгляду актів про порушення ПКЕЕН було проведено перерахунок по акту № 097044 за період 1095 днів по пропускній здатності мідного проводу перерізом 0,5 мм2 з урахуванням використання навантаження 8 годин на добу, що с клало 4650,81 грн. На обґрунтування позову, позивач посилається на акт №097044 про порушення правил користування електричною енергією для населення, який було складено 30 серпня 2010 року, а також протокол № 1036/1 від 26.04.2012. Проте, зазначений акт не може бути прийнятий судом, як належний доказ по справі, оскільки він був складений з порушенням встановленої чинним законодавством України процедури, а саме у відсутності власника квартири, так само і протокол № 1036/1 від 26.04.2012 по розгляду зазначеного акта був складений без присутності споживача. Так, згідно п. 15 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року (далі - Правила), експертиза приладу обліку, який належить споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності споживача. За результатами експертизи складається акт. Крім того, згідно п.39 Правил, представник енергопостачальника під час знімання показань приладів обліку, заміни приладів обліку, виписування платіжних документів за електричну енергію та інших дій, що виконуються відповідно до цих Правил, зобов'язаний пред'являти своє службове посвідчення. Під час перевірки та під час складання акту відповідач не була присутня, акт запропонували підписати доньці відповідача, яка від підписання акту відмовилась, що вбачається із акту. Відповідно до п. 3 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року (далі - Правила) споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем і енергопостачальником. Так, згідно п. 15 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року, експертиза приладу обліку, який належить споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності споживача. За результатами експертизи складається акт. Проте, засідання комісії по розгляду акту №097044 про порушення правил користування електричною енергією для населення, який було складено 30 серпня 2010 року, відбувалося з порушенням чинного законодавства, а саме, без присутності споживача, результатом якого став протокол №1036/1 від 26.04.2012 року. Отже порушення [PERSON] Правил, а саме: "Підключення токоприйомників поза приладом обліку. Електроенергія споживається лічильником не обліковується» - є недоведеним, та таким, що не знайшло своє підтвердження у судовому засіданні. Відповідно до п. 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Однак, в судовому засіданні встановлено, що з боку ПАТ ЕК «Одесаобленерго» відповідач не була повідомлена про проведення комісії і не була присутня на її засіданні, у зв'язку з чим фактично була позбавлена права надавати власні пояснення та вносити зауваження щодо перевірки ВАТ "Одесаобленерго", яка була проведена 30.08.2010 року. Факт неналежного повідомлення відповідача підтверджується і тим, що як зазначено у Правилах енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Проте, як вбачається з поданих до суду документів - Акт №097044 був складений 30.08.2010 року, а засідання комісії відбулося 31.08.2010 року, тобто вже на наступний день. Хоча, як того вимагає п. 53 Правил - повідомлення про проведення комісії повинно бути здійснено не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня сідання комісії. Суд зауважує, що після звернення споживача зі зверненнями - скаргами від 21.03.2012 до Консультаційного центру ВАТ «Одесаобленерго», Комерційного директора ВАТ«Енергопостачальна Компанія Одесаобленерго», Начальника інспекції держенергонагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії в Одеській області, Прокуратури Малиновського району м. Одеси засідання комісії по розгляду акту №097044 від 30 серпня 2010 року, та складання протоколу № 1036/1 від 26.04.2012 відбулося з порушенням, а саме - без участі споживача. В Протоколі № 1036/1 від 26 квітня 2012 року, зазначено, що розрахунок збитків проведено за Методикою затвердженою НКРЕ від 4 травня 2006 р. №582 , а саме п.3.3.а Згідно вимог, викладених у цьому пункті розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється, в тому числі за кількістю днів, що визначається з дня останнього контрольного огляду засобу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів у 6 календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Отже, в даному випадку мова, в разі доказу факту порушення, може йти про 183 дні, а не 1096 днів, як зазначено в протоколі. Згідно відповіді Інспекції Держенергонагляду в Одеській області №11/6-436 від 09.04.2012 року з виїздом на місце було проведено розгляд скарги відповідача та встановлено, що енергопостачальником було порушено процедуру оформлення Акту від 30 серпня 2010 року № 097044. Акт було складено без участі [PERSON]. Розрахунок збитків здійснено з порушенням Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, а саме переріз струмопровідної жили повинно бути визначено згідно вимог таблиці 1.3.4. ПУЕ (0,5 мм) . Також слід зазначити, що не мають документального підтвердження доводи позивача з приводу того, що «за результатами проведеної комісії, ВАТ «Одесаобленерго» було оформлено повторний протокол №1036 від 21.04.2011р., копія якого була видана відповідачу, про що свідчить підпис відповідача». У зв'язку з тим, що копію повторного протоколу №1036 від 21.04.2011р. відповідач не отримувала і її підпис про отримання даного документа відсутній. За результатами перевірки скарги - звернення Прокуратурою Малиновського району м.Одеси проведено перевірку та встановлено, що посадовими особами Південного району електричних мереж ВАТ «Одесаобленерго» в ході проведення перевірки квартири та при складанні акту були допущені порушення Правил користування електричної енергією для населення та внесено подання про усунення виявлених порушень законодавства про електроенергетику. Пояснення допитаних у судовому засіданні свідків не можуть бути прийняті судом, як такі, що не знайшли свого підтвердження в процесі розгляду справи, та не відповідають письмовим доказам, які містяться в матеріалах справи. Відповідно до вимог ст.ст. 10, 11 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Згідно з ст. 57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Згідно ч. 4 цієї статті, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно ч.3 ст. 61 ЦПК України, обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Згідно п. 26 Постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Згідно п. 27 зазначеної Постанови, враховуючи обов'язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, необхідно в судовому засіданні дослідити кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів (ст. 58, 59 ЦПК України). З огляду на зазначене, суд оцінюючи в сукупності пояснення учасників судового засідання і докази досліджені в ході судового розгляду вважає, що позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» до [PERSON] про стягнення заборгованості за недораховану електроенергію внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення не знайшли свого підтвердження і в обґрунтування такого висновку суду покладаються усі докази і пояснення у їх сукупності, які на переконання суду не залишають місця для гіпотетичної оцінки фактів, а в повній мірі і цілком, надають суду можливість дійти категоричного висновку про необхідність констатувати не доведеність позовних вимог щодо наявності заборгованості у відповідача, а тому у задоволенні позову необхідно відмовити. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed