Jurisdiction: civil
Date: 2015-09-29 00:00:00

У травні 2015 року заявник звернувся до суду з позовом до Подільської районної у м.Києві ради, третіх осіб: [PERSON], Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори, відділу РАЦС Подільського РУЮ, в якому просить оголосити померлим [PERSON], [INFO], визнати той факт, що позивач є рідним братом [PERSON], яка померла [INFO]., та дядьком [PERSON]., який помер [INFO], та дядьком [PERSON], а також визнати за позивачем право власності на спадкове майно - 2/3 частини квартири [ADDRESS]. Ухвалою від 18.05.2015 р. вищевказаний позов був залишений без руху. На виконання зазначеної вище ухвали позивач подав уточнену позовну заяву до Подільської районної у м.Києві ради, третіх осіб: [PERSON], Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори, в якій просить встановити факт родинних відносин, а саме той, що позивач є рідним братом [PERSON], яка померла [INFO]., та дядьком [PERSON]., який помер [INFO], та дядьком [PERSON], а також визнати за позивачем в порядку спадкування за законом право власності на спадкове майно - 2/3 частини квартири [ADDRESS]. Позов мотивує тим, що позивач мав рідну сестру [PERSON], [INFO]., яка 02.05.1974 р. уклала шлюб з [PERSON], що був зареєстрований Піщянською сільською радою Овруцького району Житомирської області. Після реєстрації шлюбу сестра прийняла прізвище [PERSON]. У шлюбі у сестри народилися діти: [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO] Факт народження [PERSON] підтверджується копією свідоцтва про його народження серії [NUMBER], виданого Піщянською сільською радою Овруцького району Житомирської області, актовий запит №36. Після народження сина [PERSON] сестра з чоловіком переїхала на постійне місце проживання в м. Київ. 26.04.1984 року сестра [PERSON] розірвала шлюб з [PERSON]. 08.02.1989 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] і прийняла його прізвище [PERSON]. 04.02.1992 року шлюб між [PERSON] і [PERSON] був розірваний. [INFO]. [PERSON] померла, а [INFO] помер і племінник позивача - [PERSON]. Після смерті сестри та племінника залишилось спадкове майно, а саме: квартира [ADDRESS]. Позивач, спадкоємець за законом, вчасно подав до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, однак нотаріус видати свідоцтво по право на спадщину не може, оскільки відсутні всі правовстановлюючі документи, які б підтвердили родинні відносини з сестрою та племінником. Крім цього, в нотаріальній конторі позивачу стало відомо, що племінник [PERSON] на день смерті мав прізвище «[PERSON]», а його по-батькові було «[PERSON]». Також нотаріус заявнику повідомила, що спадкова квартира була приватизована на трьох: сестру та її двох синів -[PERSON] та [PERSON]. Кожен із них мав право власності на 1/3 частину квартири. Позивачу також стало відомо, що [PERSON] успадкував частину квартири після смерті [PERSON] та останньому видано Чотирнадцятою КДНК свідоцтво про право на спадщину на частину квартири після смерті [PERSON]. Позивач претендує на 2/3 частин квартири: після покійної сестри [PERSON] (1/3) та зниклого племінника [PERSON] (1/3), який знаходиться в розшуку з 25.09.2013 року та відносно якого позивач подав окрему заяву про оголошення його померлим. З документів, які могли б підтвердити родинні відносини, у позивача є тільки свідоцтво про народження. Перший чоловік сестри - [PERSON], який міг би надати документи на підтвердження родинних відносин, помер. У зв'язку з цим, позивач звертався до відділу РАЦС Овруцького РУЮ із заявою надати йому актовий запис про народження [PERSON], також звертався до Відділу РАЦС Подільського РУЮ у м. Києві з проханням надати йому актовий запис про народження [PERSON], актовий запис про зміну прізвища та по-батькові племінника з «[PERSON]» на «[PERSON]», актовий запис про розірвання шлюбу [PERSON] з [PERSON], актовий запис про шлюб [PERSON] з [PERSON] та актовий запис про розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON]. Однак будь-яких документів заявнику надано не було, що підтверджується листами №559/3-51 від 22.02.2014 року та № 528,02-17 від 19.02.2014 р. причиною цього є конфіденційність інформації, яку не можуть йому надати, так як у позивача відсутні документи, які б підтвердили родинні відносини. Представник позивача (за довіреністю) [PERSON] в судовому засіданні позов підтримала в повному обсязі та дала пояснення, аналогічні викладеним в позові обставинам, додавши, що рішення по справі за заявою [PERSON] про оголошення [PERSON] померлим до теперішнього часу судом не виносилося. Свідоцтво про право на спадщину, яке видано співвідповідачу по справі [PERSON]. державним нотаріусом в листопаді 2014 р., у встановленому законом порядку позивачем не оспорювалося. Наполягає, що позивач, як спадкоємець за законом після смерті рідної сестри та племінника, має право на частку в спірній квартири. Наполягала, що саме територіальна громада в особі органа місцевого самоврядування повинна бути відповідачем у справі та заперечувала проти заміни органу місцевого самоврядування на [PERSON] та його притягнення до участі в справі в якості відповідача. Представник співвідповідача [PERSON], залученого до участі в справі як такого із виключенням з числа третіх осіб ухвалою від 10.07.2015 р., (за довіреністю) [PERSON] в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову, посилаючись на те, що для встановлення факту родинних відносин необхідно призначати генетичну експертизу. Вимоги при визнання права власності в порядку спадкування позивач взагалі не має права заявляти, оскільки племінник позивача - [PERSON] є живим, позивач безпідставно звернувся до суду про оголошення його померлим, судове рішення про це не виносилося, тому і спадщина після його смерті не відривалася. Крім того, співвідповідачу [PERSON]. з листопада 2014 р. на підставі свідоцтва про право на спадщину, отриманого після смерті сина [PERSON]., правомірно належить 1/2 частина спірної квартири. Також додав, що позивач вже тривалий час звертається по різних судах зі своїми незаконними вимогами та намагається безпідставно визнати право власності на частку квартири. Представник відповідача - Київської міської ради, притягнутого до участі в справі в зв'язку з заміною неналежного відповідача (Подільської районної у м.Києві ради) ухвалою від 10.07.2015 р., будучи повідомленим про час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку, в судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив. Представник третьої особи - Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив. Суд, вислухавши учасників судового розгляду, допитавши свідків, дослідивши письмові докази, приходить до таких висновків. Ухвалою Апеляційного суду Житомирської області від 11.08.2014 р. було скасоване рішення Овруцького районного суду Житомирської області від 29.04.2014 р. по цивільній справі № 286/1333/14-ц, розглянутої в порядку окремого провадження, за заявою [PERSON], заінтересована особа: Чотирнадцята київська державна нотаріальна контора, [PERSON], яким було оголошено померлим [PERSON] та встановлено факт родинних відносин між [PERSON]. та [PERSON], між [PERSON]. та [PERSON]. і [PERSON]. Вказаною ухвалою суду апеляційної інстанції ця заява [PERSON] залишена без розгляду в зв'язку з наявністю спору між [PERSON]. та [PERSON]. щодо спадкового майна - квартири [ADDRESS], та роз'яснено право на звернення в порядку позовного провадження. Яке вбачається з ухвали Брусилівського районного суду Житомирської області від 28.11.2014 р. по цивільній справі № 275/829/14-ц за позовом [PERSON] до [PERSON], заінтересованої особи: Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори про оголошення особи померлою та встановлення факту родинних відносин, суд прийшов до висновку про повернення позивачу саме справи для подачі позову до Подільського районного суду м.Києва. Як вбачається з ухвали Подільського районного суду м.Києва від 10.03.2015 р. по цивільній справі № 758/172/15-ц від 10.03.2015 р., заява [PERSON] до [PERSON], заінтересована особа: Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори про оголошення особи померлою та встановлення факту родинних відносин на підставі ст.121 ЦПК України була залишена без руху для усунення недоліків та, відповідно до ухвали від 08.06.2015 р. повернута [PERSON]. в зв'язку з їх не усуненням у встановлений судом строк. Вирішуючи позовні вимоги про встановлення фактів, що мають юридичне значення, суд виходить з такого. Із свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] (а.с.9) вбачається, що він народився [INFO], його батьками записані: батько -[PERSON], мати -[PERSON]. Із листа відділу державної реєстрації актів цивільного стану Овруцького районного управління юстиції у Житомирській області та листа відділу державної реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві вбачається, що [PERSON]. відмовлено у наданні інформації про шлюб [PERSON] та [PERSON] та народження - [PERSON], а також копій актових записів, оскільки це є конфіденційна інформація і розголошенню не підлягає. Згідно повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження [PERSON] народилася, [INFO], її батько - [PERSON], мати - [PERSON]. Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб 02 травня 1974 року між [PERSON] [INFO] та [PERSON], [INFO] було зареєстровано шлюб, після одруження прізвище -[PERSON]. Згідно повідомлення відділу державної реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві 26.04.1984 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції у м. Києві зареєстровано розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON]. Як вбачається із запису акту про укладання шлюбу 08.02.1989 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб, після одруження прізвище дружини - [PERSON]. Згідно запису акту про розірвання шлюбу даний шлюб було розірвано 04.02.1992 року. Із свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] вбачається, що він народився [INFO], його батьками записані: мати -[PERSON] та батько -[PERSON]. Із актового свідоцтва про народження [PERSON] актового запису акта про народження вбачається, що він народився [INFO], його батьками записані: мати - [PERSON] та батько -[PERSON]. Допитаний в судовому засіданні в якості свідка [PERSON]. показав, що він є рідним братом позивача по справі [PERSON] та померлої сестри [PERSON], яка до шлюбу мала прізвище [PERSON], а в першому шлюбу - [PERSON]. [PERSON] та [PERSON] - це сини [PERSON]. Після смерті сестри він та позивач зверталися до нотаріуса за прийняттям спадщини. Свідок [PERSON]. у судовому засіданні показав, що являється двоюрідним братом позивача та [PERSON]. Стверджує той факт, що [PERSON] та [PERSON] є рідним братом та сестрою. У [PERSON] було два сини _ [PERSON] та [PERSON]. З першим чоловіком [PERSON] - [PERSON]. він ходив до одного класу. З [PERSON]. з часом розлучилася та вийшла заміж за [PERSON]. Її перший чоловік також помер. [PERSON] останній раз приїзджав у село в 2008 році. [PERSON] не бачив. Свідок [PERSON] у судовому засіданні стверджує той факт, що позивач [PERSON] та [PERSON] є рідним братом та сестрою. У них іще є брат [PERSON], який проживає в Республіці Білорусь, і з яким він постійно підтримує зв'язок. Років 6-7 тому назад він бачив [PERSON], коли був на овочевій базі. Підтримували з ним відносини як земляки. Він разом із [PERSON] в 2012 році їздили на квартиру де проживав [PERSON]. Достукавшись до [PERSON] вони його запитали де [PERSON], на що той відповів, що у селі. Однак на їх запитання в якому селі, спеціально нічого не говорив. У суду не має підстав стави під сумнів достовірність і правдивість фактів, повідомлених свідками. Даних про їхню заінтересованість в результаті розгляду справи відсутні, їх показання об"єктивно підтверджуються і не суперечать іншим представленим доказам. Вказані обставини дають суду підстави зробити висновок, що позивач по справі [PERSON] та [PERSON] (до шлюбу [PERSON], в першому шлюбі [PERSON]) є рідними братом та сестрою, оскільки по наданих та отриманих з органів РАЦС документах встановлено співпадання всіх даних, в т.ч. прізвища, батьків. Тому, як наслідок цього, [PERSON] є рідним дядьком синів сестри [PERSON] - [PERSON] та [PERSON]. Встановлення вказаного факту має для позивача юридичне значення, а саме: вирішення питання про можливість оформлення свої спадкових прав. Таким чином, позовні вимоги в частині встановлення факту, що має юридичне значення, - факту родинних відносин, є обґрунтованими, заснованими на законі, знайшли своє повне підтвердження в ході судового розгляду, тому в цій частині підлягають задоволенню. Розглядаючи позовні вимоги в частині визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом, суд виходить з такого. Спірною є квартира [ADDRESS]. В судовому засіданні встановлено, що підтвердили сторони та вбачається зі свідоцтва про право на спадщину за законом від 03.11.2014 р., вказана квартира на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого відділом приватизації житла Подільської райдержадміністрації м.Києва 10.11.1999 р., згідно з розпорядженням (наказом) від 10.11.1999 р. за № 1401 та зареєстрованого в Київському міському БТІ у реєстровій книзі за № 7538 від 22.11.1999 р., належала [PERSON], [PERSON] та [PERSON] по 1/3 частині кожному. [PERSON] померла [INFO]. Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді 1/3 частини вищевказаної квартири. Відповідно до ст.1261 ЦК України спадкоємцями за законом 1 черги після її смерті були сини [PERSON] та [PERSON] На підставі ст.1262 ЦК України позивач, як рідний брат померлої [PERSON], відноситься до 2 черги спадкоємців за законом. Згідно ст.1269 ч.1 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини у встановлений ст.1270 ЦК України. Як вбачається з листа Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори від 03.08.2015 р. за вих.№ 3108/01-16, спадкова справа після смерті [PERSON], яка померла [INFO]., не заводилася. Відповідно до ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово, в зв'язку з чим після смерті спадкодавця [PERSON] до спадкування призивалися тільки спадкоємці 1 черги - її сини [PERSON] та [PERSON] Як вбачається зі свідоцтва про спадщину за законом від 03.11.2014 р. на ім'я співвідповідача [PERSON], спадкоємець за законом 1 черги після смерті спадкодавця [PERSON] - син [PERSON] прийняв спадщину у вигляді 1/6 частини спірної квартири (1/3 : 2). Таким чином, позивач по справі мав право на спадкування частини спірної квартири після смерті спадкодавця [PERSON], за другою чергою спадкоємців за законом, лише в разі відсутності спадкоємців попередньої черги (1 черги), якими є [PERSON] та [PERSON], або неприйняття ними спадщини у встановлений законом строк. В зв'язку з чим, вимоги позивача про визнання за ним права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] не засновані на законі. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON], після смерті якого відкрилася спадщина, яка, згідно спадкової справи № 521/2013, заведеної Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори після його смерті, є у вигляді 1/3 частини спірної квартири, що належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності, та 1/6 частини (1/2 від 1/3), яку [PERSON] прийняв після смерті матері [PERSON], але не оформив свої спадкових прав. Як вбачається з матеріалів вказаної вище спадкової справи, за прийняттям спадщини після смерті [PERSON]. до Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори звернулися 25.09.2013 р.: дядько [PERSON] (позивач по справі), батько [PERSON] (співвідповідач), дядько [PERSON]. (свідок по справі, громадянин Республіки Білорусь). Відповідно до ст.1261 ЦК України співвідповідач [PERSON], як батько спадкодавця [PERSON]., є спадкоємцем за законом 1 черги. На підставі ст.1263 ЦК України позивач, як рідний дядько спадкодавця [PERSON]., має право на 3 чергу спадкування за законом. Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разу відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст.1259 цього кодексу. Судом встановлено, що 03.11.2014 р. державним нотаріусом Чотирнадцятою київської державної нотаріальної контори співвідповідачу по справі [PERSON]., як спадкоємцю за законом 1 черги після смерті [PERSON]., було видано свідоцтво про право на спадщину за законом, посвідчене за реєстром № 1-1520, - на 1/2 частину вищевказаної спірної квартири за адресою: [ADDRESS]. В зв'язку з наявністю спадкоємця 1 черги (співвідповідач по справі [PERSON]) після смерті спадкодавця [PERSON]., позивач по справі не має права на спадкування частини квартири останнього. В судовому засіданні достовірно встановлено, що на час розгляду справи співвласник спірної квартири [PERSON] судовим рішенням померлим не оголошувався, тому спадщина після його смерті не відкривалася. В зв'язку з чим суд не приймає до уваги доводи представника позивача про можливу смерть останнього та наявність у СВ Подільського РУ ГУ МВС України в м.Києві кримінального провадження, розпочатого 30.12.2013 р. за заявою [PERSON] за фактом зникнення племінника [PERSON] Таким чином, на час розгляду справи спірна квартира належить: співвідповідачу [PERSON]. в розмірі 1/2 частини - за свідоцтвом про право на спадщину від 03.11.2014 р., [PERSON] в розмірі 1/3 частини - на підставі свідоцтва про право власності на житло від 10.11.1999 р. На частку в розмірі 1/6, що підлягала успадкуванню після смерті [PERSON] її сином [PERSON]., свідоцтво про право на спадщину не видано (що вбачається зі свідоцтва про право на спадщину від 03.11.2014 р.). Крім того, позивач по справі мав право, в разі відкриття спадщини, на спадкування у вигляді частини спірної квартири, що належить [PERSON], тільки в разі відсутності його спадкоємців першої та другої черг. В зв'язку з чим, вимоги позивача про визнання за ним права власності на частину спірної квартири в порядку спадкування за законом після смерті племінника [PERSON]. та оголошення померлим племінника [PERSON] не засновані на законі. Вказані обставини дають суду підстави зробити висновок, що позовні вимоги про визнання за позивачем право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], яка померла [INFO]., [PERSON]., який помер [INFO], та [PERSON] є безпідставними та не заснованими на законі, тому в цій частині позову слід відмовити. На підставі викладеного, ст.ст.1258, 1261, 1263 ЦК України,

Outcome: partial