Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-25 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом. Позовні вимоги обґрунтовані наступним. [INFO] року помер [PERSON] - батько позивача. Після його смерті відкрилась спадщина, яка складається з 6/15 часток квартири [ADDRESS] Позивач звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк. Інша частина квартири належить на праві власності відповідачу, яка є рідною тіткою позивача, та її сину [PERSON] Відповідач не визнає права позивача на спадкування частини спірної квартири, відмовляється надати оригінали правовстановлюючих документів для оформлення спадкових прав позивача, що стало підставою для відмови нотаріусом у видачі свідоцтва про право на спадщину. З цих підстав просить суд визнати за ним право власності на 2/5 частки квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті батька [PERSON], який помер [INFO] року. Позивач в судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, звернувся до суду з заявою, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві, просив позов задовольнити, розглядати справу за його відсутності та не заперечував проти заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання не з'явилася, про час і місце розгляду справи була повідомлена належним чином про причини неявки суду не повідомила. Суд вважає за можливе розглянути справу у відповідності до ст.ст.280,281 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач не заперечує проти заочного розгляду справи, а від відповідача, яка належним чином була повідомлена про час і місце розгляду справи, відомостей про причини неявки не надійшло. Третя особа - Головне територіальне управління юстиції у м.Києві в судове засідання не з'явилася, про час і місце розгляду справи повідомлялася судом належним чином, направила на адресу суду пояснення, згідно яких просила розглянути справи за її відсутності, прийняти рішення на підставі вимог чинного законодавства. Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності всіх учасників справи. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. Згідно свідоцтва про право власності на житло, виданого Комунальним підприємством "Служба замовника житлово - комунальних послуг" Оболонського району м.Києва 03.11.2008 року, згідно з розпорядженням №3373 від 03.11.2008 року, квартира [ADDRESS], належить на праві спільної часткової власності [PERSON] та членам його сім"ї: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] (в рівних долях). [INFO] року помер [PERSON] - батько позивача (а.с.9). Після його смерті відкрилась спадщина, яка складається з частки в квартирі [ADDRESS] Статтею 1270 ЦК України визначений шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ст.1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Згідно ст.1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Згідно ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив.. 14.02.2015 року позивач, який на той момент був неповнолітнім, звернувся до Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті батька. Крім нього, 11.02.2015 року з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори також звернулась відповідач - [PERSON], яка є рідною сестрою померлого. Позивач є спадкоємцем першої черги після померлого [PERSON] та таким, що прийняв спадщину. Позивач звернувся до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на вказане вище нерухоме майно. Постановою державного нотаріуса Двадцять першої київської державної нотаріальної контори Шовкошитньої В.В. №2971/02-31 від 06.09.2016 року відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом щодо нерухомого майна, а саме на 6/15 частин квартири [ADDRESS], після: [PERSON], померлого [INFO] року, [PERSON], який помер [PERSON] року та [PERSON], яка померла [INFO] року. Підставами для відмови у вчиненні нотаріальної дії слугувала відсутність правовстановлюючих документів, що підтверджують право власності спадкодавця на вказане майно. Згідно ст.392 ЦК України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Відповідач правовстановлюючих документів на спірну квартиру позивачу не надає, що унеможливлює оформлення ним спадкових прав. Такі дії суд розцінює як вчинення відповідачем дій, які вказую на оспорення відповідачем права власності позивача на спірне майно та вважає правильним здійснити захист цього права шляхом визнання в судовому порядку за позивачем права власності на частку у спірному майні в порядку спадкування за законом. Визначаючи розмір частки, що належала померлому [PERSON], право на спадкування якої має позивач, суд виходить з наступного. Як зазначалось вище, спірна квартира належала на праві власності [PERSON] та членам його сім'ї: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] (в рівних долях). Тобто частка кожного із співвласників у спірній квартирі становила 1/5 її частину. [PERSON] помер [PERSON] року. На момент його смерті в спірній квартирі були зареєстровані та проживали його дружина - [PERSON], діти - [PERSON] та [PERSON], які є спадкоємцями першої черги після його смерті. Заповіту померлий не залишив. Відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Матеріали спадкової справи відносно [PERSON] не містять заяв його спадкоємців про відмову від спадщини, а тому вони вважаються такими, що фактично її прийняли. Таким чином, розмір частки у спірній квартирі кожного з них складав 4/15, яка вирахувана судом наступним чином: 1/5:3=1/15, 1/15+1/5=4/15. [PERSON] померла [INFO] року. На момент її смерті в спірній квартирі були зареєстровані та проживали її діти - [PERSON] та [PERSON], які є спадкоємцями першої черги після її смерті. Заповіту померла не залишила. Матеріали спадкової справи відносно [PERSON] не містять заяв її спадкоємців про відмову від спадщини, а тому вони вважаються такими, що фактично її прийняли. Таким чином, розмір частки у спірній квартирі кожного з них складав 2/5, яка вирахувана судом наступним чином: 4/15:2=2/15, 2/15+4/15=2/5. На підставі викладеного, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved