Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-03 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] та [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиття квартири, в якому просить стягнути солідарно з відповідачів на користь позивача у відшкодування завданої матеріальної шкоди 2000 гривень та моральної шкоди - 2000 гривень. Позов обґрунтовано тим, що позивач є власником 2-х кімнатної квартири за адресою: [ADDRESS], в якій із чоловіком проживають з 1975 року. Вказана квартира їй належить на підставі свідоцтва про право власності на житло від 03.08.2001 року, виданого Виконавчим комітетом Новозаводської районної ради, яке зареєстроване Чернігівським міжміським бюро технічної інвентаризації 16.10.2001 року. в реєстраційній книзі №189, реєстровий №1622. На третьому поверсі, над квартирою позивача розташована квартира [ADDRESS], співвласниками якої є [PERSON] та її дочка [PERSON] Ще коли співвласники проживали разом, вони неодноразово затоплювали їх квартиру, оскільки у неналежному стані утримували сантехнічне обладнання. Як наслідок частих затоплень в кухні квартири позивачки , після ремонту повідпадала зі стелі штукатурка та кахельна плитка зі стін. Після смерті чоловіка, [PERSON] проживає в квартирі одна. Починаючи з осені 2015 року відповідач підтоплює кімнату та коридор квартири, де відсутні будь-які комунікації. Цей факт засвідчують неодноразові виклики поліції та працівників КП «Новозаводське» та надані ними відповідні висновки. Тривалий час позивач намагалась врегулювати це питання шляхом переговорів через КП «Новозаводське», до обов'язку якого входить проведення контролю за дотриманням Правил користування жилими приміщеннями. З громадянкою [PERSON] працівники комунального підприємства та співробітники поліції неодноразово проводили профілактичні бесіди, однак це не дало жодних результатів. Вона й надалі продовжує підтоплювати квартиру позивачки , але робить це вже в меншому обсязі та в основному на ніч, або вихідний день. Тому, коли через деякий час приходить комісія, то плями стають сухими. Але, в зв'язку з постійною вологою на стелі з'явився грибок та плісень аж до бетону, що може вплинути в майбутньому на стійкість панельного перекриття, а в даний час психологічно та морально погіршує стан здоров'я сім"ї позивача. При цьому відповідач в своїх поясненнях заявляє, що воду в квартиру не ллє, а лише мокрою ганчіркою миє підлогу. Але, декілька разів відповідач лила воду, навіть біля труби опалення, де знаходиться телевізор, що могло спричинити його загорання. Такі неправомірні дії [PERSON] викликають у нас, хворих інвалідів, постійне напруження, адже весь цей період ми перебуваємо у стресовому стані, в результаті неодноразового затоплення нашої квартири. Слід зауважити, що саме дії відповідачів спричиняє нам всілякі негаразди, значно погіршує можливість користування квартирою, а тому ми вимушені постійно нервувати, витрачати час та зусилля на всілякі звернення, що наносить нам значні душевні і моральні страждання, внаслідок чого збільшуються витрати на лікування. Тому моральну шкоду позивач оцінює в сумі 2000 гривень. 08.12.2017 року представник відповідачів [PERSON] надав до суду заперечення на позовну заяву, в яких просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі (а.с.41-43). Заперечення обґрунтовані тим, що із актів КП «Новозаводське», висновків ЧМВ УМВС України в Чернігівській області, відповіді з Управління житлово-комунального господарства позивачем не підтверджено наявності самого факту залиття квартири, що належить [PERSON] Не підтверджено та не встановлено причетності відповідачів до будь-яких конструктивних змін, пошкоджень, що можуть існувати в квартирі позивача. Зважаючи, що вимоги про стягнення моральної шкоди є похідними від вимог про стягнення матеріальної шкоди, вважають, що в їх задоволенні також необхідно відмовити. Ухвалою суду від 09.02.2018 року до участі в справі в якості співвідповідача залучено [PERSON], яка являється співвласником квартири [ADDRESS] . 13.12.2018 року позивач надала до суду заяву про збільшення позовних вимог , просила з урахуванням висновку експерта стягнути із відповідачів у відшкодування матеріальної шкоди - 5523 гривні 44 копійки ( а.с. 149, 150). Позивач в судовому засіданні позовні вимоги, з урахуванням уточнення підтримала, посилаючись на обставини викладені в позові та наявні в матеріалах справи докази. Крім того , просила відшкодувати витрати , пов'язані з проведенням експертизи. До обставин, викладених у позові доповнила, що позивач та її чоловік є інвалідами, чоловік має захворювання на діабет, їм не можна хвилюватись. Відповідач [PERSON] та представник відповідачів у судовому засіданні позовні вимоги не визнали, посилаючись на обставини, викладені в письмовому запереченні. Представник відповідачів зазначив, що позивачем не підтверджено наявності самого факту залиття квартири, що їй належить. Не вставлено причинно-наслідкового зв'язку. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з'явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку. Представник третьої особи КП «Новозаводське» в судовому засіданні пояснила, що 16.12.2015 року вона виходила на виклик по залиттю квартири[ADDRESS], за результатами складено акт, де описано що у кімнаті, на стелі, сліди від залиття в кутку кімнати, на стінах сліди від залиття, на кухні старі сліди від залиття. У квартирі [ADDRESS] двері ніхто не відкрив, можливо нікого не було вдома. Другий раз, в 2016 році , у квартирі [ADDRESS] двері відкрили, але виходив на виклик інший майстер. При складанні акту сусідів не залучають, на виклик виходять своєю комісією, фіксують тільки те, що бачать. В даному випадку , вони обслідували навіть сусідні квартири, [ADDRESS] та [ADDRESS] , протікання води ніде не було. Допитана в якості свідка [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що два роки тому, на номер «102» надійшов виклик щодо залиття квартири. Позивачка показала потопи на стінках. Піднялися на поверх вище, їх впустила господар квартири. Попросили пояснити ситуацію, жінка відповіла що вона нічого не робить. Вона наклонилась до того місця звідки були потьоки, засунула руку під шафу, саме там було дуже мокро, була мокра рука, хоча підлога була суха. Запитали у хазяйки чому мокро під шафою, на що вона сказала що мила підлогу. Під шафою було рясно мокро, не так як після миття підлоги. Після цього довго чекали працівників ЖЕКу , не дочекавшись поїхали. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона є волонтером громадської організації «Сім'я», [PERSON] є членом цієї організації, тому вона часто приходить до позивача. У лютому місяці 2016 року приходила до [PERSON] та бачила що зі стелі капає на голову, позивач сказала що це сусідка. 31.03.2016 року, перебуваючи у [PERSON] вона разом із працівником поліції ходила до сусідки зверху. Побачили паркет у воді, дівчина з поліції просунула руку під шафу, сказала що там мокро. Вона також помацала , там було мокро. Коли підняли лінолеум, під ним було налито воду. Напередодні засідання заходила до позивачки , бачила залите повністю вікно на кухні. Господарка квартири [ADDRESS] сказала, що вона нічого не робила. У квартирі [PERSON] на стелі все висить, поцвіло біля балкону де прибита штора, над диваном, над акваріумом. Протікання бачила не тільки в кімнаті, а й у коридорі, в туалеті не дивилася. На стелі не те що виступив круг , із неї капає з квартири вище. Свідок [PERSON] в судовому засідання пояснила, що вона працювала медсестрою в медсанчастині на «Хімволокно». [PERSON] часто зверталася до них за допомогою, оскільки перебувала на обліку після отримання важкої черепно-мозкової травми. За проханням [PERSON] , за призначенням лікаря вона дуже часто ходить до неї робити ін'єкції. У жовтні 2015 року вона застала потоп, вода текла над дверима в залі, в акваріум, над диваном та килимом. І на даний час видно пляму від води , в коридорі ближче до вітальні шафа стоїть , [PERSON] переживала з цього приводу. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона є сусідкою сторін, проживає на першому поверсі цього ж під'їзду. За два дні до того як всі сусіди дізналися, що баба [PERSON] стала топити [PERSON] , був інцидент на першому поверсі. Під квартирою [PERSON] є запасний вихід, сусідка подзвонила каже що щось трапилось, біжить вода під кухнею у [PERSON] , повністю капає на сходинки вода. Вона ходить до [PERSON] , подивилась у неї було сухо, у [PERSON] у квартирі не була. Тоді сусідів не викликали, ніхто не брав участь у складанні акту, cлюсара викликали через ЖЕК. Вислухавши вступне слово позивача, представника позивача, відповідача [PERSON] представника відповідачів, пояснення свідків, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково з наступних підстав. Судом встановлено, що на підставі свідоцтва про право власності позивачу [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] (а.с.116). У квартирі [ADDRESS] проживає та зареєстрована [PERSON] та її чоловік , у квартирі [ADDRESS], яка знаходиться над квартирою позивачки , проживає та зареєстрована [PERSON], а також зареєстровані [PERSON] та [PERSON], про що сторони підтвердили у судовому засіданні . 16.12.2015 року комісією дільниці з обслуговування житлового фонду № 1 КП «Новозаводське» складено акт (а.с.4), згідно якого у квартирі [ADDRESS], в якій проживає [PERSON] була залита квартира, у результаті чого встановлені пошкодження в кімнаті та кухні. 18.04.2016 року комісією дільниці з обслуговування житлового фонду № 1 КП Новозаводське» складено акт (а.с.5), згідно якого у квартирі [ADDRESS], в якій проживає [PERSON], трапилось залиття стелі у кімнаті S 17,4 кв.м., а саме затікання над дверима біля 40 см.кв. При обстеженні квартири [ADDRESS] протікання інженерних та сантехнічних приладів не виявлено, але в коридорах біля порогу з кімнатою мокрий лінолеум над місцем затікання в кв. [ADDRESS]. З мешканкою кв. [ADDRESS] проведення профілактична бесіда. 07.02.2017 року комісією КП Новозаводське» складено акт (а.с.7), згідно якого у квартирі [ADDRESS], у кімнаті S=17,4 м.кв. на стелі за дверима біля 40 см.кв. виявлені застарілі сліди затікання. При обстеженні квартири [ADDRESS] на місцем затікання інженерних та сантехнічних приладів не виявлено. З мешканкою кв. [ADDRESS] проведена профілактична бесіда. Відповідно до ч. 1 ст. 177 ЖК України громадяни зобов'язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об'єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під'їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітинах та в інших місцях загального користування. Згідно "Правил користування приміщеннями житлових будинків ", затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 року № 572, із змінами згідно постанови Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 р. N 45, власник та наймач (орендар) квартири зобов'язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. Згідно висновку експерта №2713/18-24 від 11.09.2018 року, під час проведення обстеження встановлено наявність пошкоджень приміщень квартири внаслідок залиття коридору : стеля - жовті та коричневі плями з яскраво вираженими краями, відшарування; стіни - відшарування шпалер, плями та патьоки більш темного кольору ніж загальний колір шпалер; кімнати площею 17,4 кв.м.: стеля - жовті, коричневі та чорні плями з яскраво вираженими краями, пліснява, відшарування; стіни - відшарування шпалер, плями та патьоки більш темного кольору ніж загальний колір шпалер. Характер і місце розташування пошкоджень оздоблювальних покриттів конструкцій свідчить про те, що такі пошкодження в приміщеннях квартири № [ADDRESS] могли утворитися внаслідок залиття рідиною з вище розташованих конструкцій будинку (а.с.129) . Враховуючи всі докази по справі в сукупності та ту обставину, що відповідачі не брали участі ні в огляді квартири, ні при експертному обстеженні, відповідачі [PERSON] та [PERSON] не брали участі у судових засіданнях, відповідачі не надали суду доказів, які б спростовували обставини та докази надані позивачкою, суд дійшов висновку що залиття квартири позивача відбулося з вини відповідача [PERSON], яка проживає в квартирі [ADDRESS], вина відповідачів полягає в неналежному утриманні квартири. Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи № 2713/18-24 від 11.09.2018 року (а.с.125-136) розмір матеріальної шкоди, завданої власнику квартири [ADDRESS] у зв'язку з залиттям квартири, яке відбулося з 01.09.2015 року по 31.12.2016 року складає 5523,44 грн. Як зазначено в ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з частиною другою статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідно до ч. 1 ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. За встановлених обставин суд дійшов висновку, що причиною залиття квартири позивачки є вина відповідачів, що полягає в неналежному утриманні квартири. Тому, суд вважає, що позов в частині відшкодування матеріальної шкоди у сумі 5523,44 грн. з відповідачів обґрунтований та підлягає задоволенню. В частині позовних вимог про відшкодування моральної шкоди суд дійшов таких висновків. Відповідно до ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Згідно з п.3 ч.2 зазначеної статті моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Згідно з ч.1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями або бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Вирішуючи питання щодо відшкодування нанесеної позивачці моральної шкоди, враховуються обставини конкретної справи, характер та спосіб завдання позивачці моральної шкоди, глибину її душевних страждань, також судом враховується те, що за відсутності достатніх коштів до цього часу квартира не відремонтована, що привело до втрати нормальних життєвих зв'язків, вимагає додаткових зусиль для організації її життя. Отже, позивачкою понесені втрати немайнового характеру. В той же час суд вважає, що розмір моральної шкоди заявлений позивачкою підлягає зменшенню, виходячи з принципу розумності та справедливості, а також адекватності завданим душевним та моральним стражданням позивачки, суд дійшов висновку, що розмір моральної шкоди, завданої [PERSON] підлягає визначенню в сумі 1000,00 грн. та підлягає стягненню з відповідачів в солідарному порядку. Відповідно до ч.1 та ч. 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрати, пов'язаних з розглядом справи. До витрат, пов'язаних з розглядом, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) повязані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) повязані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням; 4) повязані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, у разі задоволення позову покладаються на відповідача. Згідно акту здачі-приймання висновку судового експерта № 2713/18-24 по цивільній справі № 751/5639/17, [PERSON] здійснила оплату за проведення судової будівельно-технічної експертизи в сумі 3432,00 гривень (а.с.136). Враховуючи те, що позивачем понесені та документально підтверджені судові витрати, суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів на користь позивача судовий збір в розмірі 640 гривень та витрати пов'язані із проведенням експертизи в сумі 3432 гривень.

Outcome: partial