Jurisdiction: civil
Date: 2015-06-16 00:00:00

Позивач [PERSON] акціонерне товариство [PERSON] Аваль" звернулось до суду із позвом в якому вказує на те, що ПАТ [PERSON] Аваль" є правонаступником відкритого акціонерного товариства «[PERSON] банк Аваль» відповідно до п. 1.3. Статуту. Відповідно до Кредитного договору №014/17-36/606 від 27.11.2007 р. позивачем було надано громадянину [PERSON], відповідачу по справі, кредит у сумі 75 750,00 гривень строком до 26.11.2017 року зі сплатою 13% річних, а позичальник зобовязався належним чином використати та повернути банку суму отриманого кредиту, а також сплатити проценти за користування кредитом, комісії згідно умов договору та тарифів кредитора, та виконати всі інші зобовязання в порядку та строки, визначені кредитним договором . Надання кредитних коштів проводилося згідно вимог п. 1.1.1., п. 1.4.1.1. Кредитного г шляхом перерахування коштів на поточний рахунок Позичальника на умовах його забезпечення, цільового використання, строковості, повернення та плати за користування. З метою зменшення фінансового навантаження на Позичальника в умовах кризових явиш в України, між ПАТ «[PERSON] Аваль» та [PERSON] була укладена Додаткова угода №5 від 02.02.2012 р. до Кредитного договору, відповідно до якої сторони дійшли згоди щодо тимчасового зменшення щомісячного платежу по кредитному договору та Графік погашення кредиту та сплати інших платежів було викладено в новій редакції в Додатку №1,2, який є невідємною частиною Додаткової угоди Відповідачем не виконуються вищезазначені умови, а саме не здійснюється щомісяна сплата кредиту, в звязку з чим станом на 26.12.2014 р. заборгованість по кредиту становить 43 915,41 гривень, в тому числі прострочена заборгованість за кредитом 5 537,19 грн. Відповідачем не виконуються умови щодо сплати відсотків та станом на 26.12.2014 р. заборгованість по сплаті відсотків становить 2 009,60 гривень. Відповідно до п. 4.1.1 Кредитного договору у випадку порушення Відповідачем графіку погашення кредиту га відсотків, встановлених договором, позивачем нараховано позичальнику пеню в подвійної облікової ставки НБУ, що діяла на час виконання зобов'язання, від суми платежу за кожний день прострочення., станом на 26.12.2014 р. пеня за .плату кредиту та погашення відсотків, становить 923,83 гривень. Станом на 26.12.2014 р. загальна заборгованість відповідача [PERSON] перед Позивачем за Кредитним договором №014/17-36/606 від 27.11.2007 р. становить: заборгованість за кредитом - 43 915,41 гривень; - заборгованість по сплаті відсотків - 2 009,60 гривень; пеня за невчасну сплату кредиту та відсотків - 923,83 гривень. Крім цього, 29 листопада 2007 p., між банком та [PERSON] було укладено іпотечний договір згідно якого виконання зобовязань за Кредитним договором забезпечено нерухомим майном, а саме нежилим приміщенням, загальною площею 25,6 кв. м., що знаходиться за адресою: Запорізька область, місто Запоріжжя, вулиця Козача, будинок 37 (тридцять сім), приміщення №80 (вісімдесят), яке належить [PERSON] на праві власності, на підставі Свідоцтва про право власності на нерухоме майно СА № 000007, виданого Запорізькою міською радою 08 липня 2002 року, зареєстрованого в ОП ЗМБТІ 29.12.2002 року в книзі №3 за реєстраційним номером 497. На підставі п. 6.1. вищевказаного договору банк, як іпотекодержатель набуває права стягнення на предмет іпотеки та задовольнити всю суму зобовязання на момент звернення «я. у т.ч. суму заборгованості за кредитом та відсотками, штрафними санкціями, комісійною тою незалежно від настання строку виконання основного зобовязання. Параграфом 6 Договору іпотеки передбачено порядок звернення стягнення на предмет іпотеки. В пункті 6.2 Договору зазначено, що у разі порушення основного зобовязання, умов кредитного або умов цього Договору Іпотекодержатель надсилає Іпотекодавцю письмову вимогу про виконання порушеного зобовязання у не менш ніж енний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі :я цієї вимоги. Таким чином, з укладенням Кредитного договору, Іпотечного договору Кредитор законне право у разі невиконання або неналежного виконання Позичальником своїх зобовязань за Кредитним договором, в рахунок погашення заборгованості за Кредитним , звернути стягнення на заставлене за Іпотечним договором майно, а також з Позичальника суму основного боргу за Кредитним договором, нарахованих відсотків за користування я кредитом та пеню. Також, ст. 3.1.4. Договору Іпотеки передбачено, що у випадку невиконання Іпотекодавцем зобовязань за цим або за Кредитним договором, у тому числі, якщо кінцевий термін повернення кредиту не настав, банк має право звернути стягнення на предмет Іпотеки, реалізувати його та за вирученої від реалізації суми задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків. Посилаючись на вищенаведені обставини, ПАТ [PERSON] Аваль" просить суд в рахунок погашення заборгованості у сумі 46 848,84 гривень за Кредитним договором №014/17-36/606 від 27.11.2007 р. звернути стягнення на предмет іпотеки: нежиле приміщення, загальною площею 25,6 кв. м., що знаходиться за адресою: Запорізька область, місто Запоріжжя, вулиця Козача, будинок 37 (тридцять сім), приміщення №80 (вісімдесят), яке належить [PERSON] на праві власності, на підставі Свідоцтва про право власності на нерухоме майно СА № 000007, повного Запорізькою міською радою 08 липня 2002 року, зареєстрованого в ОП ЗМБТІ 29.12.2002 року в книзі №3 за реєстраційним номером 497, - шляхом реалізації її на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження. Початкову ціну продажу встановити на рівні ринкових цін на підставі оцінки, проведеної в межах виконавчого провадження; стягнути з [PERSON] ([INFO], уродж [INFO], ідент. номер [NUMBER]) на користь Публічного акціонерного товариства [PERSON] Аваль, в особі Запорізької обласної дирекції [PERSON] Аваль (р/р № 6499475 в ЗОД „[PERSON] Аваль, МФО 313827, ЄДРІІОУ 230794014) витрати по оплаті судового збору. Представник позивача надав суду письмову заяву про слухання справи у його відсутність. Зазначив, що наполягає на позовних вимогах в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов визнав частково, пояснив, що частково погасив наявну заборгованість за кредитним договором. Суд, заслухавши думку відповідача, вивчивши матеріали справи, вважає що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України зобовязання повинні виконуватись належним чином і у встановлений строк згідно з вимогами договору. Згідно зі статтею 610 Цивільного кодексу України порушенням зобовязання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання . Пунктом 1 статті 612 Цивільного кодексу України передбачено, що боржник вважається таким, що прострочив якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Згідно статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Крім того, частиною 2 статті 1050 ЦК встановлено, що коли договором встановлений позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, відсотків, належних йому. Відповідно до ст. 611. 615 ЦК України у випадку порушення зобовязання настають наслідки, встановлені договором. Згідно п.п. 1.9. Кредитного договору Позичальник зобовязався достроково здійснити повернення кредиту, відсотків та інших платежів у випадку невиконання умов кредитного договору Згідно з частиною 1 статті 546 ЦК України, виконання зобовязання може забезпечуватись неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням та завдатком. Статтею 572 ЦК України встановлено, що в силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобовязання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед кредиторам цього боржника, якщо інше не встановлено законом. Згідно зі ст. 589 ЦК України у разі невиконання обовязків, забезпечених заставою, заставодержатель отримує право звернення стягнення на предмет застави. Відповідно до ст. 575 ЦК України іпотека є видом застави. Згідно ч. 1 ст. 33. Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону. Відповідно ч. 1 ст. 35. Закону України «Про іпотеку» у разі порушення основного зобов'язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов'язань, вимога про виконання порушеного зобов'язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Відповідно до умов ст. 38 Закону України «Про іпотеку» ціна продажу предмета іпотеки встановлюється за згодою між іпотекодавцем і іпотекодержателем або на підставі оцінки майна субєктом оціночної діяльності, на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна. У разі цієї умови іпотекодержатель несе відповідальність перед іншими особами згідно з та розміром їх зареєстрованих прав чи вимог та перед іпотекодавцем в останню чергу за відшкодування різниці між ціною продажу предмета іпотеки та звичайною ціною на нього. Статтею 39 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що у разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки у рішенні суду зазначаються: загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; опис нерухомого майна, за рахунок якого підлягають задоволенню вимоги іпотекодержателя; заходи щодо забезпечення збереження предмета іпотеки або передачі його в управління на період до його реалізації, якщо такі необхідні; спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу, встановленої статтею 38 цього Закону; пріоритет та розмір вимог інших кредиторів, які підлягають задоволенню з вартості предмета іпотеки; початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації. 3ігідно з ч.4 ст. 591 ЦК України, якщо сума реалізації предмету застави не покриває держателя, він має право отримати суму, якої не вистачає, з іншого майна боржника в установленій черговості , якщо інше не встановлено договором або законом. Фактичні обставини справи підтверджуються письмовими доказами вивченими та оголошеними в судовому засіданні: кредитним договором №014/17-36/606 від 27.11.2007 р, згідно з яким ВАТ «[PERSON] банк Аваль» було надано громадянину [PERSON] кредит у сумі 75 750,00 гривень строком до 26.11.2017 року зі сплатою 13% річних (а.с.7-19); іпотечний договором від 29.11.2007 р. згідно якого виконання зобовязань за кредитним договором забезпечено нерухомим майном, а саме нежилим приміщенням, загальною площею 25,6 кв. м., що знаходиться за адресою: Запорізька область, місто Запоріжжя, вулиця Козача, будинок 37 (тридцять сім), приміщення №80 (вісімдесят), яке належить [PERSON] на праві власності, на підставі Свідоцтва про право власності на нерухоме майно СА № 000007, виданого Запорізькою міською радою 08 липня 2002 року, зареєстрованого в ОП ЗМБТІ 29.12.2002 року в книзі №3 за реєстраційним номером 497. (а.с.20 -25); додатковою угодою № 5 від 27.11.2007 р. вимогою про дострокове виконання зобовязань за кредитним договором від 17.01.2015 р. (ас.38 ); розрахунком заборгованості, згідно з яким: заборгованість за кредитом складає - 43 915,41 гривень; заборгованість по сплаті відсотків - 2 009,60 гривень;пеня за невчасну сплату кредиту та відсотків - 923,83 гривень. Оцінюючи здобуті в судовому засіданні докази, в їх сукупності суд дійшов висновку про те, що відповідачем [PERSON] неналежним чином виконується зобовязання за кредитним договором №014/17-36/606 від 27.11.2007 р, а тому є законні підстави для звернення стягнення на обєкт нерухомості за договором іпотеки від 29.11.2007 р. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved