Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-27 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з даним позовом до відповідачів про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що [INFO] помер батько позивача [PERSON], після смерті якого залишилося спадкове майно у вигляді земельної ділянки, площею 6,29 гектар, що розташова на території Глодоської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. За життя [PERSON] склав заповіт на ім»я позивача. Протягом встановленого шестимісячного терміну вступу у спадщину позивач не звернувся в нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини, в зв'язку з тим, що не знав про існування заповіту, а тому був змушений звернутись до суду з даним позовом про надання додаткового строку для звернення в нотконтору з заявою про прийняття спадщини. Вважає, що пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин та просить суд надати йому додатковий строк для прийняття спадщини. 17.04.2018 року ухвалою Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області позовну заяву [PERSON], від імені та в інтересах якого діє адвокат [PERSON], до Глодоської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області, третя особа на стороні відповідача, приватний нотаріус Новоукраїнського районного нотаріального округу Українська Н.М., про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишено без руху. 27.04.2018 року ухвалою Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено справу до розгляду в підготовчому засіданні. Витребувано у приватного нотаріуса Новоукраїнського районного нотаріального округу Української Н.М. копію спадкової справи після смерті [PERSON] 22.05.2018 року ухвалою Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області позовну заяву [PERSON]- залишено без руху. 24.05.2018 року представником позивача адвокатом [PERSON] через канцелярію суду подано клопотання про витребування доказів та позовну заяву ( в порядку уточнення позовних вимог та суб»єктивного складу спірних правовідносин). 12.06.2018 року ухвалою Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області залучено до участі в розгляді справи в якості співвідповідача [PERSON] та в якості третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Овідіопольську районну державну нотаріальну контору Одеської області. Витребувано від Овідіопольської районної державної нотаріальної контори Одеської області копію спадкової справи після смерті [PERSON] та витяг зі Спадкового реєстру про заповіти. 24.07.2018 року ухвалою Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області витребувано від Овідіопольської районної державної нотаріальної контори Одеської області копію спадкової справи після смерті [PERSON] та витяг зі Спадкового реєстру про заповіти. 02.08.2018 року ухвалою Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області закрито підготовче провадження у справі та призначено до судового розгляду по суті в загальному позовному провадженні. Позивач та його представник адвокат [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі з обставин викладених в позовній заяві, додатково пояснивши, що позивач дізнався про існування заповіту від свого рідного брата [PERSON], який на початку квітня 2018 року передав йому документи померлого [PERSON], серед яких був заповіт складений на ім"я позивача. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився, надавши суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення. Представник відповідача Глодоської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області в судове засідання не з'явився надавши суду заяву про розгляд справи у його відсутность. Відзив до суду не подав. Предсавник третьої особи Овідіопольської районної державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився. Про розгляд справи повідомлявся належним чином. Про причини неявки суд не повідомив. З клопотанням про відкладення розгляду справи до суду не звертався. Третя особа приватний нотаріус Новоукраїнського районного нотаріального округу Українська Н.М. в судове засідання не з'явилась. Про розгляд справи повідомлялась належним чином. Про причини неявки суд не повідомила. З клопотанням про відкладення розгляду справи до суду не зверталась. Суд ухвалив розгляд справи провести у відсутність відповідачів по справі та третіх осіб. Заслухавши пояснення позивача та його представника, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, оцінивши досліджені докази, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступних підстав. Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч.1 ст.12 ЦПК України). Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст.13 ЦПК України (диспозитивність цивільного судочинства), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. У розумінні цивільно-процесуального закону предмет позову це матеріально-правова вимога позивача, стосовно якої він просить ухвалити рішення, у матеріальному розумінні це певна річ (обєкт), щодо якої виник спір. Згідно із ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. За правилом ч. 2 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Судом встановлено, що [INFO] помер батько позивача [PERSON], вказані обставини підтверджуються свідоцтвом про смерть серії [NUMBER], яке видане Великодолинською селищною радою Овідіопольського району Одеської області (а.с.6). Після його смерті відкрилася спадщина, зокрема, на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 6,29 га, що розташована на території Глодоської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області, яка належала спадкодавцю на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії [NUMBER] (а.с.8). За життя [PERSON] склав заповіт, яким земельну ділянку, площею 6,29 га., згідно державного акта на право приватної власності на землю серія [NUMBER] заповів [PERSON], який посвідчений секретарем виконавчого комітету Глодоської сільської ради народних депутатів Новоукраїнського району Кіровоградської області (а.с. 7). [PERSON], є сином померлого, що підтверджується відповідним свідоцтвом про народження (а.с. 5). Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) після смерті [PERSON], 01.08.2008 року Овідіопольською районною державною нотаріальною конторою заведена спадкова справа № 384/2008 (а.с. 28). Як вбачається з копії спадкової справи № 384/2008, після смерті [PERSON] до Овідіопольської районної державної нотаріальної контори, звернулась [PERSON]. [INFO] [PERSON] померла, вказані обставини підтверджуються свідоцтвом про смерть серії [NUMBER], яке видане Великодолинською селищною радою Овідіопольського району Одеської області. 24.05.2018 року [PERSON] звернувся до Овідіопольської районної державної нотаріальної контори з заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті його батька [PERSON] Згідно роз»яснення яке було направлене на адресу позивача [PERSON] Овідіопольська районна державна нотаріальна контора повідомила, що заява [PERSON] щодо прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого [INFO] батька [PERSON] надійшла після спливу 6-ти місячного строку, встановленого ст. 1273 Цивільного кодексу України. На підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України, позивач має право звернутися до судових органів для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, або встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем однією сім'єю на день смерті (а.с.27). Як вбачається з копії спадкової справи № 72/2010, після смерті [PERSON] до Овідіопольської районної державної нотаріальної контори, звернувся [PERSON]. Свідоцтво про право на спадщину за заповітом видане [PERSON] (а.с. 126-128). Позивач у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини у зв'язку з тим, що про існування заповіту дізнався від свого рідного брата [PERSON] на початку квітня 2018 року, який передав йому документи померлого, серед яких був і заповіт на його ім»я складений його батьком [PERSON] Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч.1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщинине проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусуабо в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз'яснив Пленум ВСУ в абз.6 п.24 постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно з правовою позицією ВСУ від 04.11.2015 р. (справа №6-1486цс15), відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити їй додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які по'вязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред'явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Положеннями ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права. Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 р. зазначив, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Згідно листа завідувача Овідіопольською районною державною нотаріальною конторою від 01.06.2018 року встановлено, що заява [PERSON] щодо прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого [INFO] батька [PERSON] надійшла після спливу 6-ти місячного строку, встановленого ст. 1273 Цивільного кодексу України. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту на думку суду, є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним судом України в Постанові від 23.08.2017 року по справі №6-1320цс17. Згідно проголошеного принципу, суд прийшов до висновку про необхідність забезпечення права позивача на спадкування, враховуючи відсутніть при цьому порушень прав третіх осіб чи інтересів держави, встановивши позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном два місяці, з моменту набрання рішенням законної сили. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved