Jurisdiction: civil
Date: 2014-02-05 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з позовом і просить стягнути з відповідача заборгованість за спожиту електричну енергію. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що 03.08.2009 року представниками енергопостачальника була проведена перевірка прибору обліку у користувача за особовим рахунком [NUMBER] за адресою: [ADDRESS] У результаті перевірки виявлено порушення правил користування електричною енергією для населення, а саме: пошкодження пломби Держстандарту на приладі обліку, що зафіксоване в акті про порушення ПКЕЕН від 03.08.2009 року № 096718, що завдало збитки у сумі 1104,34 грн. Добровільно відповідач не сплачує суму заборгованості, тому і було звернено до суду. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився згідно заяви, у якій зазначив, що позов не визнає, т.я. у вищевказаному будинку ніколи не мешкав, будинок належав [PERSON], яка померла десять років назад, її син дозволив йому користуватися земельною ділянкою біля будинку. Коли він обробляв земельну ділянку у 2009 році прийшли робітники РЕС міняти електролічильник та попросили його розписатись у акті, хоча він пояснив, що в будинку не проживає та власником будинку не є. При постановленні рішення суду просить застосувати строк позовної давності. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові докази, дійшов висновку, що даний позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. При перевірці правильності користування електричною енергією за вищевказаною адресою 03.08.2009 року було встановлено порушення правил користування електричною енергією, даний факт був зафіксований у акті № 096718 від 03.08.2009 року. Згідно останнього та методики визначення об»єму та вартості електричної енергії затвердженої Постановою НКРЕ України № 562 від 04.05.2006 року була нарахована сума збитків у розмірі 1104,34 грн. Відповідно відомостей адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України в Донецькій області, пояснень відповідача [PERSON] та наданої копії паспорту громадянина України останній зареєстрований та проживає за адресою: [ADDRESS] Згідно ЗУ „Про електроенергетику", п.48 Правил користування електричною енергією для населення /надалі ПРАВИЛА/ для населення, затверджених Постановою кабміна України від 26.07.1999 р. № 1357 споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення Правил користування електричною енергією. П.53 ПРАВИЛ вказує на те, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання (у випадках, передбачених пунктом 35 цих Правил), а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. У разі відмови споживача відшкодувати збитки енергопостачальник передає справу до суду. Ст.1166 ЦК України передбачає: майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Загальний строк позовної давності встановлений ст. 257 ЦК України складає три роки. Наслідки спливу позовної давності передбачені ст. 267 ЦК України, зокрема згідно з частинами 3, 4, 5 цієї статті позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленої до винесення ним рішення, сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові, якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту. Відповідач заявив про застосування строку позовної давності, про що подав письмову заяву. Таким чином, суд вважає за необхідне у позові про стягнення з відповідача збитків за актом про порушення ПКЕЕН № 096718 від 03.08.2009 року-відмовити у з»явку з пропуском строку позовної давності.

Outcome: dismissed