Jurisdiction: civil
Date: 2015-04-27 00:00:00

Позивач ПАТ «Київенерго» 23.03. 2015 року звернулося до суду з позовом до відповідача [PERSON] про стягнення заборгованості за актом порушень правил користування електричною енергією для населення . В обгрунтування вимог, позивач зазначив, що відповідно до особового рахунку [NUMBER] [PERSON] є споживачем електроенергії, згідно договору від 10.01. 2002 року. 07 листопада 2014 року працівниками постачальника електроенергії було складено акт № 33757 про порушення Правил користування електричною енергією для населення, а саме - відсутність пломб електропередавальної організації на фасадному ящику. Відповідно до чого просить стягнути з [PERSON] суму заборгованості за спожиту електроенергію недообліковану приладом обліку у розмірі 1 389,41 грн., а також судовий збір у розмірі 243,60 грн. Представник позивача ПАТ" Київенерго» Сапсай О.В., який діє на підставі довіреності № 91/2014/10/31-4 від 31 жовтня 2014 року, наполягав на задоволенні позову, навівши доводи аналогічні зазначеним у позовній заяві. Також зазначив, що дійсно 07.11. 2014 року позивач не знімав та не передавав на експертизу жодних приладів обліку, а позивачем було відновлено пломбу на фасадний ящик в той же день 07.11. 2014 року, згідно акту. Просить позов задовольнити в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні проти задоволення позову заперечив та зазначив, що він проживає у приватному будинку за адресою у [ADDRESS]. Ствердив, що він не чіпав пломби на лічильнику. Мотивує наведену обставину тим, що він взагалі не має доступу до самого лічильника, оскільки при його установці в 2008 році лічильник № 0123573 був відразу поміщений у бокс, який також був опломбований та встановлений на електричній опорі позивача за межами земельної ділянки відповідача . Жодного акту про збереження пломб він не підписував і жодної відповідальності за цей фасадний ящик і лічильник у ньому він за законом не несе. Так, коли 07 листопада 2014 року 2012 року приїхали працівники ПАТ «Київенерго», виявили відсутність пломб не на приладі обліку ( яким згідно чинного законодавства є лічильник), а на фасадному ящику, всередині якого знаходиться опломбований лічильник електроенергії. А даний фасадний ящик слугує лише для захисту приладу обліку - лічильника від погодних умов та від пошкоджень. Вважає, що факт порушення правил ПКЕЕН позивачем надуманий, оскільки відсутності пломб на приладах обліку ( лічильнику) встановлено не було. А чинне законодавство не передбачає такого правопорушення « як відсутність пломб на фасадному ящику». Тому у позивача не було жодних законних підстав складати даний акт. Просив у задоволенні позову відмовити. Представник відповідача [PERSON], яка діє на підставі договору надання юридичних послуг № 01-23/2015 від 23.04. 2015 року та довіреності за № 01-23/2015 від 23.04. 2015 року, позовні вимоги не визнала та просила у їх задоволенні відмовити з підстав викладених у письмових запереченях. Суд заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно та в повному обсязі проаналізувавши всі обставини справи, належність та допустимість доказів, вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. В судовому засіданні з достовірністю встановлено, що між сторонами склались договірні відносини, у відповідності до яких позивач надає послуги з постачання електричної енергії, а відповідач їх отримує. Наведена обставина визнається сторонами та підтверджується даними програми ведення обліку особових рахунків споживачів, згідно яких відповідачу встановлений особовий рахунок [NUMBER] (а.с.8). 07 листопада 2014 року працівниками постачальника електроенергії було складено акт № 33757 про порушення Правил користування електричною енергією для населення, а саме - відсутність пломб електропередавальної організації на фасадному ящику (а.с.11). У відповідності до акту технічної перевірки № 1726 від 07.11. 2014 року позивачем було відновлено пломбу на фасадний ящик ( а.с. 12). У відповідності до акту технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000 В № 8511 від 11 листопада 2011 року перевірений технічний стан лічильника, будь-яких пошкоджень не виявлено ( а.с. 14-15). Згідно із нарядом від 02 жовтня 2014 року, проводився технічний огляд лічильника за адресою: [ADDRESS], будь-яких порушень не виявлено ( а.с.16). Відповідно до акту від 07 листопада 2014 року було здійснено розрахунок збитків з 01 жовтня 2014 року по 07 листопада 2014 року. Сума збитків складає 1 389, 41 грн.(а.с.18). грудня 2014 року протоколом засідання комісії по розгляду актів про порушення ПКЕЕН побутовими користувачами № 5274 було встановлено, що акт від 07 листопада 2014 року та розрахунок складено відповідно до вимог ПКЕЕН (а.с.17). Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст.,ст.,24-27 ЗУ "Про електроенергетику", Правилами користування електричною енергією для населення,затвердженими постановою КМУ від 26.07.1999 року №1357, методикою обчислення розміру відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією. Відповідно до ч.1 ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно п.3 Правил електричною енергією для населення затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 22 листопада 1999 р. N 1416 споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією і укладається на три роки. Договір про користування електричною енергією вважається продовженим на рік, якщо за місяць до закінчення зазначеного терміну жодна із сторін не заявила про розірвання договору або про внесення до нього змін. Нормою ч.4 ст. 26 ЗУ"Про електроенергетику" передбачається, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України. Відповідно до вимог ст. 11 ЦК України цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори та інші правочини; завдання матеріальної шкоди; інші юридичні акти. Цивільні права, згідно ст. 13 ЦК України, здійснюються особою у межах, наданих їй договором, або актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов'язана утримуватись від дій, які могли б порушити права інших осіб. Згідно із п.10. ПККЕЕН, прилади обліку встановлюються відповідно до вимог правил улаштування електроустановок. Прилад обліку повинен мати пломбу з відбитком повірочного клейма територіального органу Держспоживстандарту та пломбу з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника. (Пункт10доповнено абзацом згідно з Постановою КМ N 4 ( 4-2006-п ) від 11.01.2006 ). У разі встановлення приладу обліку в квартирі (будинку) або іншому об'єкті споживача енергопостачальник складає акт про збереження пломб у двох примірниках, один з яких залишається у споживача. ( Пункт 10 доповнено абзацом згідно з Постановою КМ N 4 ( 4-2006-п ) від 11.01.2006 ). В п 11 ПКЕЕН зазначається, що відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі, на інших об'єктах споживача, та пломб на них несе споживач. Відповідно до п. 15 ПКЕЕН, Пошкоджені прилади обліку, а також прилади обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту.\ Абзац перший пункту 15 в редакції Постанов КМ N 1607 ( 1607-2000-п ) від 26.10.2000, N 4 ( 4-2006-п ) від 11.01.2006; із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ N 799 ( 799-2007-п ) від 06.06.2007 \. Експертиза приладу обліку, який належить споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності споживача. За результатами експертизи складається акт. За змістом ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. У відповідності до ч.1 ст. 59 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Як достовірно встановлено в судовому засіданні, лічильник електроенергії у домоволодінні відповідача був встановлений у боксі, на якому встановлені пломби з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника. Вказана обставина визнана представником позивача та підтверджується фотографією, представленою відповідачем. Та обставина, що відповідач мав можливість втрутитись у роботу лічильника лише відкривши бокс, який без порушення пломб енергопостачальника відкритий бути не може, визнана позивачем. Позивачем також визнано, що експертиза лічильника не проводилася.При складанні акту порушення ПКЕЕН, а також при технічному огляді лічильника також не встановлено пошкодження пломб енергопостачальника. Суд не приймає до уваги доводи представника позивача, що у відповідача була технічна можливість зняти пломбу без її пошкодження, оскільки вони ґрунтуються лише на припущеннях, та не підтверджуються будь-якими достовірними доказами. Оціюнюючи акт порушення ПКЕЕН від 07 листопада 2014 року в сукупності з іншими доказами по справі, суд також ставиться до нього критично, оскільки він не узгоджується з іншими доказами по справі та містить суперечливі відомості, так із акту вбачається, що відсутність пломб електропередавальної організації на фасадному ящику, тобто виявили відсутність пломб не на приладі обліку ( яким згідно чинного законодавства є лічильник), а на фасадному ящику, всередині якого знаходиться опломбований лічильник електроенергії. А даний фасадний ящик слугує лише для захисту приладу обліку - лічильника від погодних умов та від пошкоджень. У відповідності із ст. 10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно із ст. 11 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. З огляду на викладене, суд вважає, що позивачем не доведено, що відповідач в порушення правил користування електричною енергією втручався у роботу лічильника електричної енергії та користувався електроенергією без її врахування засобом обліку електроенергії, оскільки суду не представлено належним та допустимих доказів таких дій відповідача. Крім того, на пропозицію суду в порядку ч.4 ст. 10 ЦПК України щодо сприяння його права на витребування необхідних доказів, позивач наполягав на вирішенні справи за наявних у ній доказів. Враховуючи наведене та проаналізувавши встановлені судом фактичні обставини по справі, оцінивши надані сторонами відповідно до правил статті 60 ЦПК України докази в їх сукупності суд вважає, що позов ПАТ «Київенерго» до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожиту електроенергію, недообліковану приладом обліку є необґрунтованим та не підлягає задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed