Jurisdiction: civil
Date: 2015-07-30 00:00:00

Прокурор Ізяславського району Хмельницької області в інтересах держави в особі Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Хмельницькій області звернувся до суду із позовом до [PERSON], [PERSON] про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, спричинену внаслідок незаконного вилову рибних запасів. В обґрунтування позову посилається на те, що до прокуратури Ізяславського району з Управляння охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Хмельницькій області надійшли матеріали стосовно [PERSON], [PERSON], які своїми неправомірними діями заподіяли шкоду рибним запасам внаслідок незаконного вилову риби із застосуванням промислового знаряддя лову без дозволу на промисел, для вжиття заходів спрямованих на відшкодування вказаної державі шкоди. Зокрема, 25 вересня 2014 року в Ізяславському районі Хмельницької області на території водосховища ВПХАС о 04 годині жителі м.Остріг Рівненської області [PERSON] спільно з [PERSON] ловили рибу промисловим знаряддям лову сіткою з гумового човна без дозволу на промисел, чим порушили п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, затвердженого наказом Державного комітету рибного господаства України № 19 від 15.02.1999 р. По даному факту 25.09.2014 р. на [PERSON] та [PERSON] було складено протоколи № 000299 та № 000315 про вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 85 КУпАП, відповідно до яких останніми було незаконно виловлено рибу в кількості: тарань (плітка) 104 шт., окунь 10 шт., карась 15 шт., загальною вагою 20 кг. Громадянами [PERSON] та [PERSON] внаслідок незаконного вилову риби завдано збитків на загальну суму 9265 грн. Розрахунок завданої шкоди проведено відповідно до постанови КМУ від 21.11.2011 року № 1209. Враховуючи, що майнова шкода завдана неправомірними діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи відшкодовуються в повному обсязі особами, спільними діями яких було завдано шкоди, а тому прокуратура Ізяславського району просить стягнути в солідарному порядку із відповідачів в дохід держави 9265 грн. заподіяної шкоди внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів. Прокурор прокуратури Ізяславського району [PERSON] в судовому засіданні позов підтримав, просив задовольнити, не заперечував проти заочного розгляду справи. Представник Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Хмельницькій області, в судове засідання не з'явився, надіслав лист, в якому просить розглянути справу у відсутність їх представника. Представник третьої особи Білотинської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області в судове засідання не зявився про час і місце розгляду справи належним чином повідомлений належним чином Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не зявилися, хоча належним чином були повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення, про причини неявки не повідомили. У відповідності до положень ст.ст. 169 ч. 4, 224-226 ЦПК України, суд за згодою позивача вважає можливим розглянути справу на підставі наявних в ній даних та доказів в порядку заочного розгляду. Суд, заслухавши пояснення позивача, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення. Судом встановлено, що 25 вересня 2014 року в Ізяславському районі Хмельницької області на території водосховища ВПХАС о 04 годині жителі м.Остріг Рівненської області [PERSON] спільно з [PERSON] ловили рибу промисловим знаряддям лову сіткою з гумового човна без дозволу на промисел, чим порушили п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, затвердженого наказом Державного комітету рибного господаства України № 19 від 15.02.1999 р. По даному факту 25.09.2014 р. на [PERSON] та [PERSON] було складено протоколи № 000299 та № 000315 про вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 85 КУпАП, відповідно до яких останніми було незаконно виловлено рибу в кількості: тарань (плітка) 104 шт., окунь 10 шт., карась 15 шт., загальною вагою 20 кг. У своїх поясненнях, власноруч записаних у протоколах про адміністративні правопорушення, [PERSON] та [PERSON] визнали факт незаконної риболовлі забороненими знаряддями лову, підтвердили, що ними було виловлено рибу плітку у кількості 104 шт., окунь- 10 шт., карась 15 шт. Згідно довідки про розмір заподіяної шкоди водним біоресурсам, виданої Управлінням охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Хмельницькій області № 1477 від 30.09.2014 року, громадянами [PERSON] та [PERSON] внаслідок незаконного вилову риби завдано збитків на загальну суму 9265 грн. Розмір шкоди, заподіяної незаконним виловом риби, обчислюється згідно Постанови КМУ від 21.11.2011 року №1209 року «Про затвердження Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних обєктах України». Згідно постанови Ізяславського районного суду Хмельницької області від 22.10.2014 року [PERSON] визнано винниму вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАп та піддано стягненню у виді штрафу в розмірі 340 грн., без конфіскації. Відповідно до даної постанови в судовому засіданні [PERSON] свою вину визнав, розкаявся. Постановою Ізяславського районного суду Хмельницької області від 19.01.2015 року провадження відносно [PERSON] за ч. 4 ст. 85 КУпАП закрито в звязку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення, тобто із нереабілітуючих підстав. Зазначеною постановою встановлено, що [PERSON] вчинив правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП. Постанови Ізяславського районного суду Хмельницької області не оскаржувалися та набрали законної сили. Відповідно до п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 року, забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань. За змістом частин 1 та 2 ст. 63 Закону України "Про тваринний світ" порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в тому числі і в незаконному вилученні об'єктів тваринного світу з природного середовища. Такі ж положення містяться в ст. 68 Закону України „Про охорону навколишнього природного середовища". Відповідно до ч.4 ст. 63 Закону України "Про тваринний світ" підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та в розмірах, встановлених законодавством. На підставі ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 ЦПК України. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. При цьому доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За змістом ч.4 ст.61 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, що набрала законної сили, обов'язкова для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Таким чином, обставини які встановлені судом у справах про адміністративні правопорушення, не підлягають доказуванню. Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст.1190 ЦК України особи які спільними діями або бездіяльністю завдали шкоду, несуть солідарну відповідальність. За змістом статей 47, 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» заподіяна державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства шкода підлягає відшкодування в повному обсязі і стягується до місцевого бюджету, з подальшим розподіленням до цільових фондів охорони навколишнього природного середовища. На підставі викладеного та

Outcome: approved