Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-27 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовом до [PERSON] , [PERSON] , в якому просить: -\~ в рахунок погашення заборгованості [PERSON] за кредитним договором № ML-705/249/2008 від 10.07.2008 у загальному розмірі 145 202,46 грн, у тому числі: 119 440,13 грн сума заборгованості за кредитом, 19 250, 67 грн-заборгованість по нарахованим та не сплаченим відсоткам, 6 511,66 грн- пеня за прострочення виконання зобов`язань на користь ТОВ «ОТП Факторинг Україна»\~ звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме: житловий будинок [ADDRESS] з надвірними будівлями, що складаються з: житлового будинку літ. А-1, житловою площею 24.40 кв.м., загальною площею 49,70 кв.м. та надвірних будівель: сарай літ- [ADDRESS] та належать [PERSON] на праві приватної власності, що підтверджується договором купівлі-продажу житлового будинку, посвідченого 23.08.2007 приватним нотаріусом ХРНО Гонтаренко С.Л. за реєстровим № 2543, зареєстрованого у Державному реєстрі правочинів 23.08.2007 за номером 2304298, згідно з витягом з державного реєстру правочинів за № 4502060, зареєстрованого в Люботинському бюро технічної інвентаризації 27.08.2007 за реєстровим № 6583 в книзі №49. Витяг про реєстрації право власності на нерухоме майно за № 15711574, виданого Люботинським БТІ 27.08.2007, реєстровий № 14765053, номер запису 6583 в книзі 49 шляхом проведення прилюдних торгів; - з метою збереження предмету іпотеку до її реалізації, передати предмет іпотеки: житловий будинок [ADDRESS] з надвірними будівлями, що складаються з: житлового будинку літ. А-1, житловою площею 24.40 кв.м., загальною площею 49,70 кв.м. та надвірних будівель: сарай літ- [ADDRESS] управління ТОВ «ОТП Факторинг Україна» з наданням права обладнання предмету іпотеки новими охоронними пристроями, вільного доступу до нерухомого майна, заміни замків, а також укладання договорів на охорону зі спеціалізованими підприємствами; - судові витрати покласти на відповідача. Позов обґрунтований тим, що 10.07.2008 між ЗАТ «ОТП Банк» правонаступником якого є ПАТ «ОТП Банк» та [PERSON] був укладений кредитний договір, згідно умов якого позичальник отримав кредит у розмірі 15 000 доларів США. Крім того, 10.07.2008 в якості забезпечення зобов`язань [PERSON] за вказаним договором між ЗАТ «ОТП Банк», правонаступником якого є\~ ПАТ «ОТП Банк» та [PERSON] був укладений договір іпотеки, згідно умов якого остання зобов`язалася відповідати перед кредитором за повне та своєчасне виконання за кредитним договором. 12.11.2010 між ПАТ «ОТП Банк» та ТОВ «ОТП Факторинг Україна» було укладено договір купівлі-продажу кредитного портфеля № б/н. Згідно з вищевказаним договором ПАТ «ОТП Банк» відступило, а ТОВ «ОТП Факторинг Україна» прийняло на себе зобов`язання за кредитним договором № ML-705/249/2008 від 10.07.2008. Відповідач [PERSON] в свою чергу зобов`язався прийняти, належним чином використати та повернути Банку вказані кредитні кошти у строки, зазначені в кредитному договорі (зокрема, п.1.6 кредитного договору), а також сплатити відповідну плату за користування кредитом, в порядку та на умовах, що визначені в кредитному договорі. В порушення умов кредитного договору відповідачем\~ [PERSON] не погашено належні до сплати суми кредиту та не сплачені відсотки. 04.05.2010 Київським районним судом м. Харкова було ухвалено заочне рішення про стягнення з [PERSON] суми боргу за кредитним договором № ML-705/249/2008 від 10.07.2008 в розмірі 145 202,46 грн, яка складається з: 119 440,13 грн - сума заборгованості за кредитом; 19 250,67 грн; 6511,66 грн-пеня за прострочення виконання зобов`язань. Однак на теперішній час рішення Київського районного суду м. Харкова не виконано. Позичальник своїх зобов`язань за кредитним договором не виконує, чим порушує його умови, в зв`язку з чим позивач звернувся до суду із даним позовом. \~ Представник позивача в судове засідання не з`явився, про дату та час судового розгляду був повідомлений належним чином, подав заяву, в якій позов підтримав, просив розглядати справу без його участі, не заперечував проти заочного судового розгляду. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з`явилися, про дату та час судового розгляду повідомлялися судом завчасно та належним чином за адресою, повідомленою Відділом обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в Харківській області, однак поштові конверти повернулись до суду не врученими. В подальшому, відповідно до ч.11 ст. 128 ЦПК України, було розміщено оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України про виклик відповідачів [PERSON] та [PERSON] , до суду, однак в судові засідання на вказані в оголошенні дати вони не з`являлись, жодних заперечень проти позову, заяв про розгляд справи без їх участі до суду не надіслали, про причини неявки суд не повідомили. Частиною 11 статті 128 ЦПК України передбачено, що з опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи. Виходячи з викладеного, а також враховуючи положення ст. 130 Цивільного процесуального кодексу України суд вважає, що відповідач належним чином повідомлений про дату та час судового розгляду справи, отже суд, з урахуванням положень ст. 280 ЦПК України, розглядає справу в заочному порядку. Під час судового розгляду судом встановлено наступне. 10 липня 2008 року між ЗАТ «ОТП Банк» та [PERSON] був укладений кредитний договір № ML-705/249/2008, згідно умов якого позичальник отримав кредит у розмірі 15 000 доларів США із кінцевим строком повернення 10.07.2023. В розділі 5 Договору вказано, що забезпеченням зобов`язання за вказаним кредитним договором є договір іпотеки, згідно якого банку передається в іпотеку житловий будинок [ADDRESS] . Для забезпечення виконання зобов`язання відповідача [PERSON] за цим кредитним договором між банком та відповідачем [PERSON] укладено договір іпотеки від 10 липня 2008 року № PML-705/249/2008, за яким іпотекодавець передав в іпотеку житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , який належить їй на праві власності, що підтверджується договором купівлі-продажу житлового будинку, посвідченого 23.08.2007 Приватним нотаріусом ХРНО Гонтаренко С.Л. за реєстровим № 2543, зареєстрованого у Державному реєстрі правочинів 23.08.2007 № 2304298, згідно з витягом з державного реєстру правочинів за № 4502060, зареєстрованого в Люботинському бюро технічної інвентаризації 27.08.2007 за реєстровим № 6583\~ книзі № 49. Витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно за № 15711574, виданого Люботинським бюро технічної інвентаризації 27.08.2007, реєстровий № 14765053, номер запису 6583, в книзі № 49 (а.с.10-11). Згідно умов п.4.4. договору іпотеки сторони визначили заставну вартість предмета іпотеки у сумі 152 546,00 грн. Згідно витягу про реєстрацію у Державному реєстрі іпотек № 19627306 від 10.07.2008 приватним нотаріусом Гаражею Н.П. внесено реєстраційний запис до Державного реєстру іпотек про обтяження житлового будинку за адресою: [ADDRESS] відповідно до договору іпотеки № РML-705/249/2008 (а.с. 89). 10.07.2008 приватним нотаріусом Гаражею Н.П. накладено заборону відчуження зазначеного в договорі іпотеки майна: житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , що належить [PERSON] . Вказане вище підтверджується копією Витягу про реєстрацію в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна № 19627257 від 10.07.2008, реєстраційний номер 7547059 (а.с.88). 14.05.2010 Київським районним судом м.Харкова було ухвалено заочне рішення про стягнення з [PERSON] суми боргу за кредитним договором № ML-705/249/2008 від 10.07.2008 в розмірі 145 202,46 грн, яка складається з: 119 440,13 грн-сума заборгованості за кредитом; 19 250,67 грн - заборгованість по нарахованим та не сплаченим відсоткам; 6 511,66 грн- пеня за прострочення виконання зобов`язання. Зазначене судове рішення набрало законної сили. Згідно Інформації про виконавче провадження від 26.04.2021 рішення Київського районного суду м.Харкова про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «ОТП Банк» заборгованості у розмірі 145 277,46 грн не виконано. Разом із тим, наявність самого судового рішення про стягнення з боржника на користь кредитора заборгованості за кредитним договором не є підставою для припинення грошового зобов`язання боржника і припинення іпотеки та не позбавляє кредитора права задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки у спосіб, передбачений законодавством (Постанова Великої Палати Верховного Суду від 19 травня 2020 року у справі № 361/7543/17 (провадження № 14-546цс19). 12.11.2010 року між Публічним акціонерним товариством «ОТП Банк» та Товариством з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» було укладено договір купівлі-продажу кредитного портфелю, відповідно до якого Публічне акціонерне товариство «ОТП Банк» відступило, а Товариство з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» прийняло права вимоги за кредитними договорами, у тому числі за кредитним договором № № МL-705/249/2008 від 10.07.2008 року (а.с. 21-27) Також 12.11.2010 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» та Публічним акціонерним товариством «ОТП Банк» укладено договір про відступлення права вимоги, відповідно до якого Публічне акціонерне товариство «ОТП Банк» відступило, а Товариство з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» прийняло права вимоги за договорами іпотеки, в тому числі за договором іпотеки № МL-705/249/2008 від 10.07.2008 року (а.с. 29- 30). Частиною 1 ст. 611 ЦК України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема:1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Згідно з ч. 1 ст. 575 ЦК України іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. Згідно з ч. 1 ст. 7 Закону України «Про іпотеку» за рахунок предмета іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити свою вимогу за основним зобов`язанням у повному обсязі або в частині, встановленій іпотечним договором, що визначена на час виконання цієї вимоги, включаючи сплату процентів, неустойки, основної суми боргу та будь-якого збільшення цієї суми, яке було прямо передбачене умовами договору, що обумовлює основне зобов`язання. Частиною 1 ст. 33 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону. Позивач просить суд у даній справі звернути стягнення на предмет іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів у межах процедури виконавчого провадження. Відповідно до ч. 4 ст. 33 Закону України «Про іпотеку» звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. Згідно з ч. 1, 2 ст. 35 Закону України «Про іпотеку» у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Положення частини першої цієї статті не є перешкодою для реалізації права іпотекодержателя звернутись у будь-який час за захистом своїх порушених прав до суду у встановленому законом порядку. В постанові від 29.05.2019\~ справа № 310/11024/15-ц Велика Палата Верховного Суду зазначала: "п. 40 що за змістом припису ч. 2 ст. 35 Закону України "Про іпотеку" визначена у частині першій цієї статті процедура подання іпотекодержателем вимоги про усунення порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору(яка передує прийняттю іпотекодержателем рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки у позасудовий спосіб на підставі договору) не є перешкодою для реалізації іпотекодержателем права звернутись у будь-який час за захистом його порушених прав до суду з вимогами:1) про звернення стягнення на предмет іпотеки у спосіб його реалізації шляхом проведення прилюдних торгів (статті 41-47 Закону)- незалежно від того, які способи задоволення вимог іпотекодержателя сторони передбачили у відповідному договорі (в іпотечному застереженні ); 2) про звернення стягнення на предмет іпотеки у спосіб продажу предмета іпотеки іпотекодержателем будь-якій особі-покупцеві (стаття 38 Закону) - якщо у відповідному договорі (в іпотечному застереженні) сторони цей спосіб задоволення вимог іпотекодержателя, встановлений статтею 38 Закону, не передбачили (передбачили тільки можливість передання іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання у порядку, встановленому статтею 37 Закону). Відповідно до ст. 41 Закону України «Про іпотеку» реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього Закону. Отже, Закон України «Про іпотеку» визначає спеціальний порядок звернення стягнення на предмет іпотеки, у тому числі деякі специфічні правила для здійснення реалізації предмета іпотеки на прилюдних торгах у разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки. Згідно з ч. 1, 2 ст. 39 Закону України «Про іпотеку» у разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки в рішенні суду зазначаються: загальний розмір вимог та всі його складові, що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; опис нерухомого майна, за рахунок якого підлягають задоволенню вимоги іпотекодержателя; заходи щодо забезпечення збереження предмета іпотеки або передачі його в управління на період до його реалізації (у разі необхідності); спосіб реалізації предмета іпотеки; пріоритет та розмір вимог інших кредиторів, які підлягають задоволенню з вартості предмета іпотеки. У разі визначення судом способу реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів ціна предмета іпотеки у рішенні суду не зазначається та визначається при його примусовому виконанні на рівні, не нижчому за звичайні ціни на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій. Таким чином,

Outcome: approved