Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-16 00:00:00

Позивач у травні 2019 року звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просив суд розірвати договір від 1 листопада 2016 року, укладений між [PERSON] та [PERSON] , про надання послуг з виготовлення технічної документації та отримання кадастрового номера. Стягнути з [PERSON] , на корить [PERSON] , відшкодування завданої матеріальної шкоди невиконанням зобов`язання за договором про надання послуг від 1.11.2016 р. у розмірі 5000 (п`ять тисяч) грн. Стягнути з [PERSON] , на користь [PERSON] , відшкодування завданої моральної шкоди у розмірі 15000 (п`ятнадцять тисяч) грн. Стягнути з [PERSON] , на користь [PERSON] , відшкодування витрат на правничу допомогу у розмірі 850 грн. В обґрунтування позову вказував, що 1 листопада 2016 року відповідач [PERSON] взяла на себе зобов`язання виконати на його користь роботи з приватизації земельної ділянки для обслуговування належного йому на праві власності будинку за адресою: [ADDRESS] , а саме виготовити технічну документацію та отримати в Головному управлінні Держгеокадастру кадастрового номеру на дану земельну ділянку. Як оплату за надання зазначених послуг з виготовлення технічної документації та отримання в Головному управлінні Держгеокадастру кадастровий номер на дану земельну ділянку ним було сплачено відповідачці грошові кошти у розмірі 5000 (п`ять тисяч) гривень, що підтверджується власноручно складеною відповідачкою розпискою від 1.11.2016р., підписаною відповідачкою та свідком [PERSON] - додається. Однак, протягом, обумовленого терміну виконання зобов`язання, та протягом 2018-2019 років відповідачкою робота, як із складання технічної документації на земельну ділянку так і отримання кадастрового номера в Головному управлінні Держгеокадастру у Полтавській області, не виконана. Після одержання від нього зазначеної довіреності відповідачка ухиляється від зустрічей з ним, не відповідає на телефонні дзвінки, що змушує його суттєво нервувати. Вказує, що на даний час, відповідачка взагалі не приступала до виконання роботи. Таким чином відповідачка [PERSON] порушила взяті на себе зобов`язання з виконання роботи з приватизації земельної ділянки для обслуговування належного йому на праві власності будинку за адресою: [ADDRESS] . Протягом тривалого часу, у зв`язку із тим, що відповідачка уникала будь- яким чином спілкування з ним, був і залишається дуже знервованим, що призвело до пригнічення його морально стану. У зв`язку із тим, що щороку розмір сплати, зокрема державного мита за оформлення правочинів лише збільшуються, він почувається дуже знервованим з одного боку, оскільки не має можливості заспокоїтись невирішеністю цього питання, із іншого боку його пригнічують відчуття великих витрат, та втрати можливості вирішити питання оформлення права власності на земельну ділянку вчасно. Оцінити в грошовому виразі розмір його моральних страждань дуже важко, але, виходячи із принципів розумності та співрозмірності вважав, що в грошовому еквіваленті розмір спричиненої йому моральної шкоди становить не менше 15000 (п`ятнадцяти тисяч) гривен. Ухвалою суду від 28.05.2018 року відкрито провадження у справі. Ухвалою суду від 29.07.2019 року закрите підготовче судове засідання а справу призначено до судового розгляду по суті. Позивачі надав до суду заяву з клопотанням про розгляд справи у його відсутність. Просив суд позовні вимоги задовольнити повністю. Відповідач в судове засідання не з`явилась, про час і місце розгляду справи повідомлена належним чином, оскільки відповідно до п. 4 ч. 8\~ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надсилали. Про причину неявки відповідач суд не повідомила. Суд на підставі\~ст. 280 ЦПК України, вважає за можливе вирішити справу у його відсутність за наявними у справі доказами, ухваливши заочне рішення. Дослідивши і проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилались як на підставу своїх вимог і заперечень, дійшов наступних висновків. \~\~Відповідно до\~ст. 12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Згідно зі\~ст. 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~всі судові процедури повинні бути справедливими. Суд, дослідивши матеріали справи та подані сторонами заяви по суті справи, оцінивши їх у сукупності, прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлені наступні фактичні обставини. 1 листопада 2016 року відповідачка [PERSON] взяла на себе зобов`язання виконати роботи з приватизації земельної ділянки для обслуговування належного позивачу [PERSON] на праві власності будинку за адресою: [ADDRESS] а саме виготовити технічну документацію та отримати в Головному управлінні Держгеокадастру кадастровий номер на дану земельну ділянку. Як оплату за надання зазначених послуг з виготовлення технічної документації та отримання в Головному управлінні Держгеокадастру кадастрового номеру на дану земельну ділянку позивачем [PERSON] було сплачено відповідачці грошові кошти у розмірі 5000 (п`ять тисяч) гривен, що підтверджується власноручно складеною відповідачкою розпискою від 1.11.2016 р., підписаною відповідачкою та свідком [PERSON] . Таким чином, шляхом складання даної, написаної власноручно відповідачкою, розписки між нами фактично було укладено договір, а відповідачка взяла на себе зобов`язання. Згідно домовленості між сторонами, зобов`язання з виготовлення технічної документації та отримання в Головному управлінні Держгеокадастру кадастрового номера на дану земельну ділянку мало бути виконаним відповідачкою в термін протягом одного року від дати 1 листопада 2016 року, тобто до 1 листопада 2017 року. \~ \~ \~ \~ У зв`язку із досягнутою домовленістю, того ж дня - 1.11.2016 р., позивач та відповідачка звернулись до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Носової Ж.Б. де була надана відповідачці довіреність бути представником в органах виконавчої влади та місцевого самоврядування, в усіх установах, підприємствах та організаціях незалежно від форм власності та підпорядкування, в тому числі у Головному управлінні Держгеокадастру у Полтавській області, органі, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, у державного реєстратора, з питань державної реєстрації речових прав на земельну ділянку, яка знаходиться в [ADDRESS] п`ять). За цією довіреністю відповідачці було надано право подавати від імені позивача різного роду заяви, в тому числі заяви про реєстрацію речового права, подавати та одержувати необхідні довідки та документи, технічну документацію, рішення, дозволи та інші документи, витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку, зареєструвати право власності (право оренди) на вище вказане нерухоме майно, замовити та отримати витяг(и) з реєстру прав власності на нерухоме майно в реєстраційній службі Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, Головному управлінні Держгеокадастру у Полтавській області, а також витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки і земель, довідки, що містять узагальнену інформацію про землі (території), викопіювання з кадастрової карти (плану) та іншої картографічної документації, необхідні довідки та документи, в тому числі, але не виключно, довідку про присвоєння кадастрового номеру, розписуватися за нього на всіх без винятку документах, які видаються, подаються, складаються, оформлюються у зв`язку з цією довіреністю, сплачувати за нього державне мито, платежі, а також вчинити всі інші дії, пов`язані з виконанням даної довіреності - додається. Також для виконання відповідачкою належним чином взятого на себе зобов`язання, позивачем були надані їй копії всіх необхідних документів, зокрема копії мого паспорту громадянина України, довідки про присвоєння ідентифікаційного номера, документів про право власності на будинок. Однак, протягом року, обумовленого терміну виконання зобов`язання, та протягом 2018-2019 років відповідачкою робота, як із складання технічної документації на земельну ділянку так і отримання кадастрового номера в Головному управлінні Держгеокадастру у Полтавській області, не виконана. Таким чином відповідачка [PERSON] порушила взяті на себе зобов`язання з виконання роботи з приватизації земельної ділянки для обслуговування належного позивачу на праві власності будинку за адресою: [ADDRESS] . Згідно статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Стаття 611 ЦК України встановлює Правові наслідки порушення зобов`язання, а саме: У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Відповідно статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Статтею 638 ЦК України встановлено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, ще визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, е також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до ч.1 і ч.2 ст. 639 ЦК України, договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Ч. 2 ст. 640 ЦК України встановлено, що якщо відповідно до акту цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передане майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передана відповідного майна або вчинення певної дії. 4.1 ст. 651 ЦК України Зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Ч. 2 ст. 651 ЦК України Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Ст. 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цивільного законодавства, а за відсутності таких умов - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно пред`являються. Статтею 527 ЦК України передбачено, що зобов`язання підлягає виконанню у встановлений зобов`язанням строк. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору ( п.1 ч.І ст. 611 ЦК України ). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ч.І ст.612 ЦК України). У разі порушення зобов`язання однією стороною друга сторона має право частково або в повному обсязі відмовитися від зобов`язання (ч. 1 ст. 615 ЦК України). Згідно ч. 5 ст. 653 ЦК України, якщо договір змінений або розірваний у зв`язку з істотним порушенням договору однією із сторін, друга сторона може вимагати відшкодування збитків, завданих зміною або розірванням договору. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору (ч.І ст. 651 ЦК України). У разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Згідно ч. 2 ст. 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Відповідно до ч. 1 ст. 652 ЦК України у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобовязання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. За статтею 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) 4.1 ст. 651 ЦК України Зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Ч. 2 ст. 651 ЦК України Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Ст. 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цивільного законодавства, а за відсутності таких умов - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно пред`являються. Статтею 527 ЦК України передбачено, що зобов`язання підлягає виконанню у встановлений зобов`язанням строк. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору ( п.1 ч.І ст. 611 ЦК України ). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ч.І ст.612 ЦК України). У разі порушення зобов`язання однією стороною друга сторона має право частково або в повному обсязі відмовитися від зобов`язання (ч. 1 ст. 615 ЦК України). Згідно ч. 5 ст. 653 ЦК України, якщо договір змінений або розірваний у зв`язку з істотним порушенням договору однією із сторін, друга сторона може вимагати відшкодування збитків, завданих зміною або розірванням договору. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору (ч.І ст. 651 ЦК України). У разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Згідно ч. 2 ст. 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Відповідно до ч. 1 ст. 652 ЦК України у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобовязання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. За статтею 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Положення цієї глави можуть застосовуватися до всіх договорів про надання послуг, якщо це не суперечить суті зобов`язання. Стаття 902 ЦК України встановлює, що виконавець повинен надати послугу особисто. Згідно статті 904 ЦК України, збитки, завдані замовнику невиконанням або неналежним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем, у разі наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором. Виконавець, який порушив договір про надання послуг за плату при здійсненні ним підприємницької діяльності, відповідає за це порушення, якщо не доведе, що належне виконання виявилося неможливим внаслідок непереборної сили, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно статті 907 ЦК України договір про надання послуг може бути розірваний, у тому числі шляхом односторонньої відмови від договору, в порядку та на підставах, встановлених цим Кодексом, іншим законом або за домовленістю сторін. Порядок і наслідки розірвання договору про надання послуг визначаються домовленістю сторін або законом. Відповідно до\~ст. 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає:1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно\~ст. 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявністю її вини. Розмір моральної шкоди визначається з урахуванням суті позовних вимог, характеру дій особи, яка спричинила шкоду, фізичних та моральних страждань потерпілого, а також інших негативних наслідків. Відповідно до роз`яснень, що містяться в\~Постанові Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995р. „Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб, розмір моральних страждань визначається з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача чи інших обставин. Визначаючи розмір моральної шкоди по даній справі суд враховує, що в результаті неправомірних дій відповідача [PERSON] позивачу було завдано моральних страждань, він хвилювався, змінився його нормальний життєвий стан він залишається знервованим, що призвело до пригнічення його морального стану. Враховуючи викладене та обставини скоєного, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає, що позовні вимоги про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають задоволенню у розмірі 5000 грн. з відповідача [PERSON] на користь позивача [PERSON] . Згідно статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання. Статтею 89 ЦПК України\~передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). За таких обставин суд, на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилались сторони, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, дійшов висновку про можливість часткового задоволення позову . На підставі викладеного,

Outcome: partial