Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-13 00:00:00

Позивачка звернулась до суду з вищевказаним позовом, посилалась на те, що вона є власником квартири [ADDRESS] . Стверджує, що внаслідок неодноразового залиття ( останній раз у жовтні 2017 року) з вини [PERSON] ( яка є власником квартири поверхом вище) їй була завдана матеріальна шкода, яка відповідно до кошторисного розрахунку ремонтно- відновлювальних робіт становить 38 888,00 гривень. Крім того, вказує, що внаслідок залиття з вини відповідачки її квартири , вона зазнала також моральної шкоди у розмірі 5000,00 гривень. Враховуючи на причину залиття квартири та вартість відновлюваних робіт, просить стягнути з відповідачки матеріальну шкоду у розмірі 38888,00 грн., моральну шкоду у розмірі 5000,00 гривень , судові витрати у розмірі 640,00 грн. В судовому засіданні представник позивачки підтримала позовні вимоги та вказала, що факт залиття квартири з вини відповідачки підтверджується відповідними актами КЖРЕП № 9 м. Чернівці. Підтримала доводи, викладені у позовній заяві. Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог [PERSON] Стверджував, що факт залиття з вини [PERSON] не доведено належними доказами. Просив відмовити у задоволенні позову ,з підстав , викладених у відзиві на позовну заяву. Представник третьої особи вказав, що залиття квартири позивачки відбулося з вини відповідачки. У судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив , що йому відомо про неодноразові факти залиття квартир [ADDRESS]. Він був присутній при складанні двох актів КЖРЕПу у 2015 та 2017 роках. Свідок [PERSON].( чоловік відповідачки ) у судовому засіданні пояснив , що у своїй квартирі побачив сліди затоплення через рік-два після її придбання у 2014-2015 роках. У 2017 році з власної ініціативи провели ремонтні роботи у ванній кімнаті. Слідів протікання води на той час не було . За їх з дружиною проханням робочі з КЖРЕПу замінили каналізаційний стояк , який був придбаний за його кошти . Аварійна труба знаходилась в димоході стіни його квартири. Допитана у судовому засіданні судовий експерт [PERSON]. пояснила , що факт залиття відбувся на рівні не нижче 12 квартири . У відповідності до вимог п. 1,2,3,4,5 ч.1, ч.2 ст. 264 ЦПК України - під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити . При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог. Суд, дослідивши письмові докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню частково , виходячи з наступного. Згідно ч.ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України - суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України - кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що позивачка є власником квартири [ADDRESS]. Згідно поповерхового плану, дана квартира розташована на першому поверсі триповерхового будинку / а.с. 7-10/. Відповідно до актів комісії працівників КЖРЕПу №9 від 30.06.2017 року та від 14.11.2017року, причиною залиття квартири [ADDRESS] року, був витік води з каналізаційної мережі квартири [ADDRESS] , яка розташована над квартирою [ADDRESS]./а.с. 13-14/. З приводу залиття квартири [PERSON] зверталась також до органів поліції. ( а.с. 23-24). Згідно зі с.1 ст.10 Житлового кодексу України - громадяни зобов'язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями. Згідно висновку зведеного кошторисного розрахунку вартості реставрації квартир [ADDRESS] вартість відновлювальних робіт по усуненню наслідків залиття складає 38888,00 гривень /а.с. 16-22/. Згідно висновку № 154 судового експерта [PERSON] від 02-22 вересня 2017 року експерту не надається можливість достовірно встановити причину залиття квартири [ADDRESS], проте з огляду на характер замокання та на віддаленість окремих пошкоджень від місць проходження водоносних мереж ( водопостачання та каналізації ) , експерт робить висновок про те , що пошкодження конструктивних елементів могли виникнути , як в наслідок одноразового витоку великої маси води так і в наслідок довготривалого незначного протікання мереж водопостачання чи каналізації , які мали б відбуватись в рівні , або вище перекриття між приміщеннями квартири [ADDRESS] та [ADDRESS]. Згідно цього ж висновку , у зв»язку із відсутністю інформації про те , яким саме способом будуть проводитись ремонтно - відновлювальні роботи в досліджуваних приміщеннях - визначається інвесторська ( прогнозна ) кошторисна вартість робіт , з урахуванням опосередкованих цін на будівельні матеріали, станом на час проведення дослідження і становить 27642,89 гривень з ПДВ. Судом встановлено, що затоплення квартири позивачки відбуловся внаслідок витікання води із водопровідних мереж у квартирі [ADDRESS], де проживає [PERSON] Таке витікання води мало значний об"єм, що призвело до замокання стіни та стелі в кухні, вітальні, пошкоджено гіпсокартонну стелю, пошкоджено кухонні меблі з натуральної деревини , тощо. Судом береться до уваги розмір вартості відновлювальних робіт у квартирі [PERSON] згідно кошторисного розрахунку ( 38888,00 гривень) , оскільки він проведений у урахуванням способів та засобів проведення таких робіт Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, що її завдала, за наявності вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. При цьому у спорах про відшкодування шкоди діє презумпція заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди. Статтею 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі. У ч. 2 цієї статті зазначається, що збитками є втрати, яких особа зазнала, у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно із ч. 1 ст. 1166 ЦК України така майнова шкода відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала, а ч. 2 ст. 1192 ЦК України передбачає, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Частиною 3 статті 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. У процесі розгляду справи встановлено, що залиття квартири позивачки відбулося з вини відповідачки , що підтверджується наданими доказами. При таких обставинах, з підстав викладених вище випливає, що збитки (вартість виконання ремонтно-відновлювальних робіт квартири) завдані позивачу, як власнику квартири [ADDRESS], в результаті її пошкодження внаслідок затоплення, з вини відповідача, власника та мешканця квартири [ADDRESS], у відповідності до висновку про вартість ремонтно-відновлювальних робіт, складають 38888,00 грн., які повинні бути відшкодовані відповідачем у повному обсязі з підстав передбачених ст. ст. 22, 1166, 1192 ЦК України. Розмір відшкодування за завдану моральну шкоду позивач оцінює у 5000,00 ( п'ять тисяч) грн. Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦП України моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями, відшкодовується особою, яка її завдала. Стаття 23 ЦК України визначає, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Відповідно до ч. 3 ст. 23 ЦК України, моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Дослідивши матеріали справи, суд , вважає , що не підлягає стягненню з відповідачки моральна шкода на користь позивачки , оскільки її розмір та ступінь не доведені. На підставі вище викладеного та

Outcome: partial