Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-15 00:00:00

У листопаді 2016 року позиавчі звернулися до суду з даним позовом, яким з урахуванням уточнених позовних вимог просять визнати недостовірною інформацію та такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію [PERSON], поширену [INFO] [PERSON] на його персональній сторінці у соціальній Інтернет-мережі Facebook з доменним ім'ям [INFO], що стосується [PERSON], наступного змісту: «…учинить там погром, а заодно подбросить наркотики, как он пообещал сделать своей сожительнице и основной заказчице всего этого так называемой управляющей адвокатского объединения аверлекс, [PERSON].», «…подписав нотариальное соглашение по разделу имущества, и определив порядок проживания детей, сама же его и нарушила через два месяца.», «[PERSON] просто вместе с гнидой [PERSON] насильно выкрали детей 12.01.2015 и оградили их полностью от отца, бабушки и дедушки, братьев и сестер. Дети круглосуточно находятся под надзором титушек, от трех до семи человек.» , «Ты [PERSON] и ты [PERSON], вы абсолютные мрази, тупые и жадные. Два ничтожества, которые умеете только платить взятки, фабриковать уголовные дела, проявлять подлость, которую прикрываете фальшивыми наградками, наигранными слезами и громкими словами. А по сути, вы два вора и урода.»; визнати недостовірною інформацію та такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію [PERSON], поширену [INFO] [PERSON] на його персональній сторінці у соціальній Інтернет-мережі Facebook з доменним ім'ям [INFO], яка стосується [PERSON], наступного змісту: «…[INFO] аверлексовская трусливая мразь адвокат [PERSON], снова нападал, но уже на дом моей сестры в Гостомеле.», «Просто бегал по двору обкуренный адвокат [PERSON] и вопел, что ему срочно нужно обыскать дом, так как там я скрываюсь от «священного правосудия», по делу которое возбудил данный следователь против меня, на основании доноса [PERSON] и всего за 300 долларов.», «…учинить там погром, а заодно подбросить наркотики, как он пообещал сделать своей сожительнице и основной заказчице всего этого так называемой управляющей адвокатского объединения аверлекс, [PERSON].», «[PERSON] просто вместе с гнидой [PERSON] насильно выкрали детей 12.01.2015 и оградили их полностью от отца, бабушки и дедушки, братьев и сестер.», «Ведь бить стариков и женщин, а так же моих малолетних детей с ведома их «мамы» [PERSON], это все на что это трусливое чмо способно.», «А уже там договорено, чтобы меня убили в камере. Это [PERSON] обсуждал с другим следаком из святошинского ровд, неким [PERSON]. Ты [PERSON] и ты [PERSON], вы абсолютные мрази, тупые и жадные. Два ничтожества, которые умеете только платить взятки, фабриковать уголовные дела, проявлять подлость, которую прикрываете фальшивыми наградками, наигранными слезами и громкими словами. А по сути, вы два вора и урода.»; зобов'язати [PERSON] спростувати недостовірну інформацію шляхом розміщення на його персональній сторінці в соціальній Інтернет-мережі Facebook з доменним ім'ям [INFO] не пізніше 10 днів з дня набрання рішенням законної сили інформації про те, що інформація про [PERSON], яка поширена ним [INFO] на його персональній сторінці у соціальній Інтернет-мережі Facebook, а саме: «…учинить там погром, а заодно подбросить наркотики, как он пообещал сделать своей сожительнице и основной заказчице всего этого так называемой управляющей адвокатского объединения аверлекс, [PERSON].», «…подписав нотариальное соглашение по разделу имущества, и определив порядок проживания детей, сама же его и нарушила через два месяца.», «[PERSON] просто вместе с гнидой [PERSON] насильно выкрали детей 12.01.2015 и оградили их полностью от отца, бабушки и дедушки, братьев и сестер. Дети круглосуточно находятся под надзором титушек, от трех до семи человек.» , «Ты [PERSON] и ты [PERSON], вы абсолютные мрази, тупые и жадные. Два ничтожества, которые умеете только платить взятки, фабриковать уголовные дела, проявлять подлость, которую прикрываете фальшивыми наградками, наигранными слезами и громкими словами. А по сути, вы два вора и урода.» є недостовірною; зобов'язати [PERSON] спростувати недостовірну інформацію шляхом розміщення на його персональній сторінці в соціальній Інтернет-мережі Facebook з доменним ім'ям [INFO] не пізніше 10 днів з дня набрання рішенням законної сили інформації про те, що інформація про [PERSON], яка поширена ним [INFO] на його персональній сторінці у соціальній Інтернет-мережі Facebook, а саме: «…[INFO] аверлексовская трусливая мразь адвокат [PERSON], снова нападал, но уже на дом моей сестры в Гостомеле.», «Просто бегал по двору обкуренный адвокат [PERSON] и вопел, что ему срочно нужно обыскать дом, так как там я скрываюсь от «священного правосудия», по делу которое возбудил данный следователь против меня, на основании доноса [PERSON] и всего за 300 долларов.», «…учинить там погром, а заодно подбросить наркотики, как он пообещал сделать своей сожительнице и основной заказчице всего этого так называемой управляющей адвокатского объединения аверлекс, [PERSON].», «[PERSON] просто вместе с гнидой [PERSON] насильно выкрали детей 12.01.2015 и оградили их полностью от отца, бабушки и дедушки, братьев и сестер.», «Ведь бить стариков и женщин, а так же моих малолетних детей с ведома их «мамы» [PERSON], это все на что это трусливое чмо способно.», «А уже там договорено, чтобы меня убили в камере. Это [PERSON] обсуждал с другим следаком из святошинского ровд, неким [PERSON]. Ты [PERSON] и ты [PERSON], вы абсолютные мрази, тупые и жадные. Два ничтожества, которые умеете только платить взятки, фабриковать уголовные дела, проявлять подлость, которую прикрываете фальшивыми наградками, наигранными слезами и громкими словами. А по сути, вы два вора и урода.» є недостовірною; та стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] судові витрати в розмірі 3 051,21 грн. та моральну шкоду у розмірі 100 000 грн, та на користь [PERSON] судовий збір в розмірі 551,21 грн.. В обґрунтування позовних вимог позивачі посилаються на те, що [INFO] відповідач на своїй персональній сторінці у соціальній Інтернет-мережі Facebook (доменне ім'я [INFO]) поширив вказану вище недостовірну інформацію про позивачів, яка підлягає спростуванню. Ухвалою суду від 19.12.2016 р. відкрито провадження у справі (т. 1 ас. 15). Ухвалою суду від 24.01.2018 р. розпочато підготовче провадження (т. 1 ас. 50-51). Представник позивачів в судове засідання не з'явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності, підтримав позовні вимоги, посилаючись на викладені в позовній заяві обставини (т. 1 ас. 61). Відповідач в судове засідання не з'явився, його представник [PERSON] 03.05.2017 р. подала до суду заперечення на позов, в яких просила відмовити у позові в повному обсязі, одночасно була подана заява про розгляд справи за її відсутності (т. 1 ас. 28-42, 43-48). Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних в матеріалах справи доказів. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Встановлено, що [INFO] року на персональній сторінці [PERSON] у соціальній інтернет-мережі Facebook з доменним ім'ям [INFO] було поширено інформацію (російською мовою) наступного змісту: "Сегодня, [INFO] аверлексовская трусливая мразь адвокат [PERSON], снова нападал, но уже на дом моей сестры в Гостомеле. Днем это существо приехало, как и всегда в сопровождении 4 титушек, ведь даже бить стариков и женщин это дерьмо адвокатское боится один, вдруг по морде надают. За два часа до этого нападения, моей маме позвонил на мобильный телефон продажный следователь святошинского ровд, по фамилии [PERSON], он представился и сказал что сейчас, вместе с [PERSON] приедут обыскивать дом сестры, а если она не откроет дверь, то ее выломают. Когда приехали эти авермрази, кстати без самого [PERSON], естественно ни одного документа дающего им такое право они предоставить не смогли. Просто бегал по двору обкуренный адвокат [PERSON] и вопел, что ему срочно нужно обыскать дом, так как там я скрываюсь от «священного правосудия», по делу которое возбудил данный следователь против меня, на основании доноса [PERSON] и всего за 300 долларов. [PERSON] рассказывал, как я скрываюсь и мешаю ему вершить правосудие. При этом следователь из ровд, ни одного раза даже повестку не отправлял!! Вызванный наряд полиции помешал гнидам из аверлекса ворваться в дом и учинить там погром, а заодно подбросить наркотики, как он пообещал сделать своей сожительнице и основной заказчице всего этого так называемой управляющей адвокатского объединения аверлекс, [PERSON]. Ведь именно эта особь и была до ноября 2014 года моей женой. И после развода, подписав нотариальное соглашение по разделу имущества, и определив порядок проживания детей, сама же его и нарушила через два месяца. Так как согласно договора, дети могли выбрать сами с кем хотят жить, а старший сын [PERSON] категорически отказался жить с [PERSON], и выбрал проживание со мной. [PERSON] просто вместе с гнидой [PERSON] насильно выкрали детей 12.01.2015 и оградили их полностью от отца, бабушки и дедушки, братьев и сестер. Дети круглосуточно находятся под надзором титушек, от трех до семи человек. Когда трусливая мразь [PERSON] знал, где я нахожусь, то туда оно приезжало уже в сопровождении от 10 до 15 титушек, ведь оно героически обещало меня порвать. Но так безумно боится встретиться со мной один, что лишний раз и в туалет с титушкой ходит. Ведь бить стариков и женщин, а так же моих малолетних детей с ведома их «мамы» [PERSON], это все на что это трусливое чмо способно. А потом [PERSON] говорила [PERSON] что [PERSON] его не бил, а «поставил на место». А по поводу моего отсутствия, так в каждом месте моего пребывания появляется какая-нибудь продажный мент из святошинского ровд и старается мне вручить подозрение, чтобы быстрее посадить, ходя бы за переход улицы в неположенном месте. А уже там договорено, чтобы меня убили в камере. Это [PERSON] обсуждал с другим следаком из святошинского ровд, неким [PERSON]. Ты [PERSON] и ты [PERSON], вы абсолютные мрази, тупые и жадные. Два ничтожества, которые умеете только платить взятки, фабриковать уголовные дела, проявлять подлость, которую прикрываете фальшивыми наградками, наигранными слезами и громкими словами. А по сути, вы два вора и урода.А тебе лично мразь [PERSON], я обещаю, что ты получишь адрес моего пребывания, сразу после того, как опубликуешь адрес своего клиента [PERSON]. Ты приедешь один, там никого кроме тебя и меня не будет, мы поставим по периметру 4 видеокамеры, которые будут снимать подробно все, что там произойдет, и тогда мы посмотрим, на что ты трусливая падаль способен, кроме как бить стариков и детей. И никакие адвокатские «защитники» тебе не помогут, и за спинами продажных ментов ты не спрячешься, и титушек рядом не будет. Вот и посмотрим на тебя, герой сраный» (т. 1 ас. 10-11). Позивачі зазначають, що поширена відповідачем інформація в соцільній мережі Facebook є недостовірною, містить відомості про події, які не існували взагалі. Інформація створює негативну соціальну оцінку позивачів для оточуючих стосовно їх особистості, дискредитує їх як професіоналів, негативно впливає на суспільну поведінку позивачів при здійсненні ними трудових, службових, громадських та інших обов'язків, порушує їх право на повагу до честі, гідності та ділової репутації. На підтвердження позовних вимог позивачі надали Висновок експертного дослідження № 056/509 від 04.11.2016 року (т. 1 ас. 239-250, т. 2 ас. 1-39) щодо наявності негативної інформації, відображеної на інтернет-сторінці відповідача, Висновок експертного дослідження № 056/356-7 від 25.07.2016 року (т. 2 ас. 40-68) щодо авторства текстів, а також Висновок № 2-10/10 експертного психологічного дослідження від 10.10.2016 року щодо заподіяння моральної шкоди та її розміру ( т. 1 ас. 79-90). У висновку експертного дослідження № 056/509 від 04.11.2016 року зазначено, що текстовий матеріал, наданий для експертного дослідження, містить негативну інформацію, яка стосується [PERSON] та [PERSON], як у формі твердження, так і у формі оцінних суджень. Згідно висновку експертного дослідження № 056/356-7 від 25.07.2016 року, результати дослідження дають лінгвістичні підстави стверджувати, що автором текстів, наданих для експертизи, оприлюднених у соціальній Інтернет-мережі Facebook без підпису, є [PERSON]. У висновку № 2-10/10 експертного психологічного дослідження від 10.10.2016 року зазначається, що в ході спрямованого діагностичного опитування стосовно психологічного стану, який виник після досліджуваної ситуації та в певній мірі продовжується досі, підекспертна позначає наступні зміни: фіксованість на переживаннях щодо ситуації, насторога стосовно її наслідків, побоювання можливого продовження аналогічних обставин, емоційні реакції при спогадах; знижений та нестійкий настрій, безсоння, напруженість, знервованість; труднощі зосередження на поточній діяльності, важкість виконання повсякденних обов'язків внаслідок фіксованості уваги на вирішенні проблеми; прагнення уникати поверхневих контактів, очікування ворожого до себе ставлення з боку певного оточення, страх можливої загрози життю, відчуття сорому через безпідставну суспільну дискредитацію, почуття приниженої гідності, скривдженого суспільного авторитету, ушкодженої професійної, материнської та особистої репутації, тривога щодо майбутнього. Психологічний аналіз наданих матеріалів дозволяє зробити наступне узагальнення. [PERSON] є відомою в місті та країні особою, професіоналом з тривалим досвідом роботи в юриспруденції, оцінена як найкращий спеціаліст в декількох галузях права. Є кандидатом юридичних наук та членом декількох юридичних об'єднань; нагороджена численними званнями, дипломами та подяками правозахисних організацій, має публікації в українських та англомовних юридичних виданнях. Як адвокат працює на українському та міжнародному правових ринках, веде резонансні справи, у зв'язку з чим має особливу потребу в доброму імені на інформаційних теренах. Є керуючим партнером в юридичній компанії, відомої в державі та за кордоном. Заміжня, має двох дітей. В 2014-2015 роках перенесла важке розлучення, з проблемним визначенням місця проживання дітей, судовими сімейними справами з колишнім чоловіком, котрий ускладнив ситуацію розлучення своїми діями. Після одруження та початку спільного проживання [PERSON] з новим чоловіком ([PERSON]), її колишній чоловік [PERSON] розпочав дискредитацію колишньої дружини в Інтернет-мережі «Фейсбук» шляхом розміщення інформації, яка визначена лінгвістичною експертизою як негативна, принижуюча, непристойна. Інтернет-мережа «Фейсбук» на даний час є одною з найпоширеніших соціальних мереж, в якій підписано більше 1,7 млрд. користувачів. Наявність на сторінці [PERSON] в рубриці «фотографії» примірників фото [PERSON] відображує його ревнощі щодо нового чоловіка колишньої дружини, що в поєднанні зі змістом «постів» у вигляді звернень до синів, виглядає як використання теми дітей задля помсти колишній дружині за розлучення. Незважаючи на сімейні підстави виниклого конфлікту, як вбачається з Інтернет-сторінки [PERSON], дану негативну інформацію він свідомо розповсюджував переважно організаціям, які є значущими для [PERSON] з професійної точки зору, чим дискредитував колишню дружину в значущій для її особистості сфері життя, водночас використовуючи не менш значущу для жінки та матері тему материнства. За аналізом висловлювань, які [PERSON] розміщав у соцмережі «Фейсбук» в період грудня 2015 р. - квітня 2016р., з соціально-психологічної точки зору вбачається, що оприлюднена стосовно [PERSON] інформація прямо поєднує її прізвище та місце роботи з конкретною особою, містить фотографію особи, посилання на її родинні та ділові контакти. Викладена інформація за своїм загальним змістом містить прямі звинувачення [PERSON] у нападах, викраденнях, побиттях, крадіжці, замовленнях вбивства, фабрикуваннях карних справ, підкупі суддів, вживанні наркотиків, дискредитацію особи як матері («бросила», «калечит жизнь», «издевалась», «унижала и запугивала», «продаст тебя за деньги», «отказывалась рожать»). Дані висловлювання викликають у читача такої інформації враження стосовно [PERSON] як щодо аморальної особи, кримінального правопорушника, безвідповідальної матері, з виключно асоціальними настановами як в професійній діяльності, так і в сімейному житті. Сукупний психологічний аналіз результатів діагностичного обстеження [PERSON], бесіди з підекспертною та наданих матеріалів дозволяє зробити наступні висновки. Ситуації, що досліджуються, призвели до тривалої проблематизації життя [PERSON], що проявилось у наступних обставинах: На початку ознайомлення з оприлюдненою в мережі «Фейсбук» негативною щодо себе інформацією перенесла стресові переживання, розгублення та приниження, обурення несправедливими звинуваченнями, тривоги за своє професійне та життєве майбутнє, з напруженим очікуванням неприємностей. У подальшому була вимушена проявляти відповідну активність щодо відстоювання своїх інтересів, витрачати час та душевні зусилля на реабілітацію свого імені в очах оточуючих, звертатися в правові інстанції, контролювати процес захисту своїх прав. Тривалий період протікання негативних та проблемних обставин призводить до формування хронічної психологічної напруги та несприятливих психосоматичних змін: знижений настрій, внутрішня знервованість, фіксованість на неприємних переживаннях та спогадах, підвищена тривожність з очікуванням нових неприємностей при контактах з новим оточенням, прагнення уникати поверхневих суспільних контактів, відчуття певної соціальної та професійної неповноцінності; а також - порушення сну, апетиту, реакції хвилювання при торканні болісної теми як ознаки внутрішньої (стримуваної) психоемоційної напруженості. Декілька місячний перебіг існуючої проблеми з витрачанням часу та душевних сил на подолання її наслідків у певній мірі обмежує реалізацію поточних життєвих планів, створення нових професійних та сімейних перспектив, погіршує можливості активної особистісної самореалізації. Внаслідок досліджуваних подій у підекспертної на даний період залишаються тривожне очікування дискредитації з боку певного оточення, відчуття ворожого до себе ставлення, страх за наслідки скоєного щодо неї аж до загрози її життю, що в певній мірі обмежує соціальну реалізацію. У зв'язку зі змістом оприлюдненої інформації до теперішнього часу у постраждалої зафіксовані почуття приниженої гідності, скривдженої суспільної честі, порушеної професійної репутації, переживання життєвої невизначеності, тривоги щодо майбутнього з відчуттям обмеженої життєвої перспективи, приниженням необхідністю виправдовуватися та захищатися. Впродовж тривалого часу і досі вимушена відстоювати справедливість у суді, переживати наново всі негативні емоції, пов'язані з раніше розповсюдженими відомостями та їх наявністю в ЗМІ дотепер. Таким чином, досліджена за матеріалами ситуація призвела до негативних змін психоемоційної та соціальної сфер існування постраждалої, обумовила необхідність витрачання продуктивного життєвого часу, залучання душевних і матеріальних ресурсів на подолання та компенсацію її наслідків. Узагальнюючи вищенаведене, можна зробити висновок, що наслідки ситуації, досліджені за наданими матеріалами, обумовили негативні зміни психоемоційної та соціальної сфер особистості [PERSON], ушкодили її професійну, сімейну та особисту репутації, погіршили можливості продуктивної суспільної самореалізації, тобто спричинили [PERSON] психологічні (моральні) страждання. Кількісний еквівалент компенсації заподіяних моральних страждань може становити 86,4 МЗП (вісімдесят шість цілих чотири десятих мінімальних заробітних плат). Ситуація розповсюдження [PERSON] ображаючих відомостей в ЗМІ (соціальна Інтернет-мережа Facebook) постала для [PERSON] як психотравмуюча, ушкодила її професійну, сімейну та особистісну репутації, чим заподіяла негативні психологічні переживання (моральні страждання). Орієнтовний еквівалент компенсації завданих [PERSON] моральних страждань становить 86,4 мінімальних заробітних плат (т. 1 ас. 79-90). Також позивачами надані докази того, що провідними юридичними виданнями вони неодноразово включалися до рейтингів кращих юристів України у різних номінаціях в період з 2013 по 2017 роки, відзначалися у вказані періоди як керівник, відомі юристи та адвокати юридичної фірми, що по рейтингах відносилася до провідних. Наданими позивачами письмовими доказами підтверджується, що вони є відомими в країні особами, професіоналами з тривалим досвідом роботи в юриспруденції, оцінені як найкращі спеціалісти в певних галузях права, нагороджені званнями, дипломами та подяками правозахисних організацій, мають публікації в українських та англомовних юридичних виданнях, ведуть резонансні справи, у зв'язку з чим мають особливу потребу в доброму імені. При вирішенні даного спору суд керується наступним. Відповідно до ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім'ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації (ст. 32 Конституції України). Інформацією є будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді (ч. 1 ст. 200 ЦК України). Особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є: здоров'я, життя; честь, гідність і ділова репутація; ім'я (найменування); авторство; свобода літературної, художньої, наукової і технічної творчості, а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством. Відповідно до Конституції України життя і здоров'я людини, її честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю (ст. 201 ЦК України). Частиною 1 ст. 277 ЦК України зазначено, що фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) її сім'ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію (ч. 4 ст. 277 ЦК України). Фізична особа, особисті немайнові права якої порушено у друкованих або інших засобах масової інформації, має право на відповідь, а також на спростування недостовірної інформації у тому ж засобі масової інформації в порядку, встановленому законом (ч. 6 ст. 277 ЦК України). Фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації (ст. 299 ЦК України). Пунктом 15 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27.02.2009 N 1, зазначено, юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв'язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації. Спростування поширеної недостовірної інформації повинно здійснюватись незалежно від вини особи, яка її поширила. Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з'ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Відповідно до частини другої статті 47-1 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Таким чином, відповідно до статті 277 ЦК не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб'єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції. Якщо суб'єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на відповідача може бути покладено обов'язок відшкодувати моральну шкоду. (п. 19 Постанови від 27.02.2009 N 1). З матеріалів справи вбачається, що відповідачем була поширена інформація в мережі Інтернет в соціальній мережі Facebook, що стала доступною для користування, перегляду, завантаження тощо усім користувачам соціальної мережі Facebook, тобто інформація поширена невизначеному колу осіб. Аналізуючи наведену вище інформацію, щодо спростування якої подано позов, суд дійшов висновку, що поширена відповідачем інформація, яка стосується позивачів, не відповідає дійсності, зазначені події не існували, поширена інформація є негативною, непристойною, висловленою в брутальній, принизливій формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію позивачів. Поширення інформації була доведення до відома значного кола осіб, вона стосується позивачів і є недостовірною, такою, що не відповідає дійсності. Поширення відповідачем такої інформації порушує особисті немайнові права позивачів. На підставі зазначеного, суд дійшов висновку про обґрунтованість та необхідність задоволення позовних вимог позивачів в частині визнання недостовірною та такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію поширену [INFO] відповідачем на його персональній сторінці у соціальній Інтернет-мережі Facebook інформацію, що стосується [PERSON] та [PERSON], а також зобов'язання [PERSON] спростувати таку інформацію. Щодо вимоги про стягнення моральної шкоди. Позивачі зазначають, що розміщеними висловлюваннями [PERSON] завдано моральну шкоду в розмірі 100 000,00 грн. Стаття 23 ЦК України встановлює, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті (ч. 1 ст. 1167 ЦК України). Пунктом 9 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» постановлено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. В підтвердження завдання моральної шкоди, позивачка посилається на приниження честі, гідності та ділової репутації. З обгрунтувань викладених у позовній заяві та висновку експертного психологічного дослідження від 10.10.2016 року встановлено, що ситуація розповсюдження [PERSON] ображаючих відомостей в ЗМІ (соціальна Інтернет-мережа Facebook) постала для [PERSON] як психотравмуюча, ушкодила її професійну та особистісну репутації, погіршила можливості продуктивної суспільної самореалізації, чим заподіяла негативні психологічні переживання (моральні страждання). Відповідач свідомо розповсюдив негативну інформацію щодо [PERSON] переважно організаціям, які є значущими для останньої з професійної точки зору, чим дискредитував її в значущій для її особистості сфері життя. Спосіб і форма розповсюдженої інформації, зазначені висловлювання викликають враження стосовно [PERSON] як щодо аморальної особи, кримінального правопорушника, з виключно асоціальними настановами. Внаслідок зазначеного позивач перенесла стресові переживання, розгублення та приниження, обурення несправедливими звинуваченнями, тривоги за своє професійне та життєве майбутнє, з напруженим очікуванням неприємностей. Тривалий період протікання негативних та проблемних обставин призводить до формування хронічної психологічної напруги та несприятливих психосоматичних змін: знижений настрій, внутрішня знервованість, фіксованість на неприємних переживаннях та спогадах, підвищена тривожність з очікуванням нових неприємностей при контактах з новим оточенням, прагнення уникати поверхневих суспільних контактів, відчуття певної соціальної та професійної неповноцінності, а також порушення сну, апетиту, реакції хвилювання при торканні болісної теми як ознаки внутрішньої (стримуваної) психоемоційної напруженості. До теперішнього часу у [PERSON] зафіксовані почуття приниженої гідності, скривдженої суспільної честі, порушеної професійної репутації, переживання життєвої невизначеності, тривоги щодо майбутнього з відчуттям обмеженої життєвої перспективи, приниженням, необхідністю виправдовуватися та захищатися. Згідно висновку експертного психологічного дослідження від 10.10.2016 року, орієнтовний еквівалент компенсації завданих [PERSON] моральних страждань становить 86,4 мінімальних заробітних плат, що на сьогоднішній день становить 86,4 * 3 723 = 321 667,20 грн. Проте, вказаним висновком досліджувалися низка опублікованих відповідачем в Інтернет-мережі Facebook текстів, у провадженні суду з 2016 р. перебувала низка цивільних справ про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації і в усіх заявлено вимоги про стягнення моральної шкоди. Зазначений у висновку розмір моральної шкоди стосується усіх текстів, поширених [PERSON] За таких обставин, враховуючи характер та обсяг страждань, яких зазнала [PERSON], характер немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення), тяжкість вимушених змін у життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, внаслідок поширеної щодо позивача інформації, що є предметом даного судового розгляду, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає за необхідне Стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] моральну шкоду у розмірі 30 000 грн. Також, суд вважає доведеними в порядку ст. 141 ЦПК України вимоги про стягнення судових витрат, в підтвредження понесення яких представником позивачів надано відповідні докази (т. 1 ас. 19, т. 3 ас. 59).

Outcome: partial