Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-25 00:00:00

Позивач звернувся із позовом про визначення додаткового строку для\~ прийняття спадщини за законом, посилається на те, що 04.04.207 року померла тітка позивача [PERSON], після смерті якої відкрилась спадщина, проте ним був пропущений строк звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. За життя тітка позивача заповіту не склала. Позивач являється єдиним спадкоємцем за законом на майно спадкодавиці, але протягом встановленого законом строку він не звернувся в нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини. Причиною\~ такої\~ бездіяльності\~ стало те, що\~ він вважав цю спадщину такою, що була прийнята його матірю. Також вплинув такий факт, що мати позивача з 2010 року проживала у [INFO] і до дня смерті проживала там. Також, після смерті своєї матері позивач дізнався, що в склад спадкового майна, яке їй належало, не ввійшло майно, яке вона могла успадкувати після смерті своєї сестри [PERSON] Таким чином, додатковою причиною пропуску позивачем встановленого законом строку для подачі заяви про прийняття спадщини явилась впевненість у тому, що спадщина прийнята його матірю. На даний час він змушений був звернутися з даним позовом до суду. Представник позивача і позивач в судове засідання не з"явились, представник позивача [PERSON] подав письмову заяву про розгляд справи у його відсутності, повідомив що заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити, а тому суд ухвалив про розгляд справи у відсутності позивача та представника позивача. Представник відповідача в судове засідання не зявився, надавши суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги визнає, а тому суд ухвалив про розгляд справи у відсутності представника відповідача. Дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню, оскільки в судовому засіданні встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини. 04 квітня 2006 року померла тітка позивача [PERSON],\~ що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть від 09.12.2016 року за №00017423029 (а.с.5). 09 листопада 2011 року померла мати позивача [PERSON],\~ що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-НО №573021 (а.с.13). Відповідно до свідоцтва про шлюб, виданого 06 квітня 1965 року, між [PERSON] та [PERSON] 18 листопада 1951 року було зареєстровано шлюб, актовий запис № 1115. Після реєстрації шлюбу прізвище дружини «Ткаченко» змінено на «Гламаздіна» (а.с.7). Відповідно до свідоцтва про народження серії ІІ-ЖД № 484592 [PERSON] народився 30 червня 1960 року, його батьками є: [PERSON] та [PERSON] (а.с. 7). Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян від 06.12.2016 року за № 00017405920 зазначено відсутність актового запису за 1923 рік щодо народження [PERSON] в с. Любомирка Добровеличківського району Кіровоградської області, що підтверджено листом за № 318/01-26 від 23.09.2016 року від Державного архіву Кіровоградської області (а.с. 4). Таким чином, позивач є рідним племінником [PERSON].. Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. За ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За нормами ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи даний позов, суд виходить із наступного. Як зазначив в позовній заяві позивач, він\~ не мав змоги своєчасно звернутися в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини, оскільки він вважав цю спадщину такою, що була прийнята його матірю. Також вплинув такий факт, що мати позивача з 2010 року проживала у [INFO] і до дня смерті проживала там. В зв'язку\~ із\~ віддаленістю свого\~ місця проживання від Донецької області\~ позивач не мав\~ змоги зібрати своєчасно\~ необхідні\~ довідки\~ та подати відповідному нотаріусу заяву про прийняття позивачем спадщини після смерті своєї тітки. Таким чином, причини пропуску позивачем встановленого законом шестимісячного строку на звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини,\~ у зв'язку з об'єктивними причинами, визнано судом поважними. Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в абз.6 п.24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно з правовою позицією, висловленою Верховним Судом України 04.11.2015 року (справа № 6-1486цс15), відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити їй додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через поважні причини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Суд вважає причину пропуску позивачем строку на прийняття спадщини поважною, оскільки останній є спадкоємцем, не реалізував належне йому право на прийняття спадщини, пропустивши визначений законом строк через наявність об'єктивних, істотних труднощів для спадкоємця на вчинення дій щодо прийняття спадщини. Згідно ст.3 Конституції України, людина визнається в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов'язком держави. Згідно усталеної практики ЄСПЛ, при вирішенні майнових спорів, суди зобов'язані враховувати баланс між приватними та публічними інтересами. Згідно проголошеного принципу, суд прийшов до висновку про необхідність забезпечення права позивача на спадкування, враховуючи відсутність при цьому порушень прав третіх осіб чи інтересів держави.

Outcome: approved