Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-15 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до суду з заявою до відповідача та просила суд постановити рішення, яким визначити їй додатковий строк у три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті сина [PERSON], який помер [INFO] В обгрунтування заявлених вимог посилається на те, що 24.12.1997р. на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого ДП «Будінвестсервіс» фірми «Київінвест», позивачка [PERSON], мати позивачки -[PERSON] та син позивачки -[PERSON] стали в рівних долях власниками трикімнатної квартири [ADDRESS], в м. Києві.[INFO] [PERSON] помер. Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді вищезазначеної квартири. Спадкоємцем першої черги за законом померлого є тільки його мати-позивачка, оскільки у шлюбі він не перебував, дітей не мав, а його батько помер ще 01.01.1998р. В жовтні 2015р. позивачка [PERSON] звернулася до 12-тої Київської нотаріальної контори з заявою про право на спадщину за законом після смерті сина, однак їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв'язку з пропуском передбаченого законодавством шестимісячного строку. [PERSON] вважає, що строк пропущений нею з поважних причин, оскільки після смерті сина її стан здоров'я погіршився. Позивачка з 1999 р. хворіє на посттромбатичну хворобу лівої нижньої кінцівки, хронічну венозну недостатність. Внаслідок загострення хронічних хвороб у лютому -березні 2015р. вона знаходилася на лікуванні з діагнозом - ПТФС набряково-виразкова форма лівої голені. Позивачка та представник позивачки в судовому засіданні підтримали заявлені позовні вимоги та просив їх задовольнити, посилаючись на обставини справи викладені в позовній заяві. Представник відповідача Київської міської Ради в судове засідання не з'явися, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав до суду пояснення в яких просив суд, на підставі поданих стороною доказів прийняти рішення згідно чинного законодавства та слухати справу у відсутності представника. Представник третьої особи Головного територіальне управління юстиції в м. Києві в судове засідання не з'явися, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав суду пояснення з приводу заявлених позовних вимог з проханням розгляду справи в відсутності представника, тому суд вважає можливим розглянути справу в їх відсутності. Суд, вислухавши пояснення позивачки та представника позивачки, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовна заява підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного. Як вбачається з матеріалів справи, [INFO] помер [PERSON] - син позивачки./а.с.7/ Після його смерті відкрилась спадщина. Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 24.12.1997р. квартира за адресою: [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON]- мати позивачки, [PERSON]-позивачка та [PERSON]-син позивачки./а.с.8/ Дійсно лише в жовтні 2015 р. [PERSON] звернулася до державного нотаріуса Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але постановою державного нотаріуса Мельник М.П. від 15.10.2015 року за номером 9319/02-31 їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, з посиланням на те, що вона пропустила передбачений законодавством шестимісячний термін для прийняття спадщини./а.с.9/ Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. [PERSON] мати померлого є спадкоємцем першої черги за законом./а.с.13/ Батько [PERSON] помер ще у 1998р./а.с.17/ Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку у шість місяців не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину. За заявою спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови пленуму Верховного суду України „Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 р. № 7 вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Як встановлено в судовому засіданні та доведено позивачкою, вона пропустила строк для прийняття спадщини внаслідок тривалого погіршення стану її зодоров'я, спричиненого важким хронічними захворюваннями та смертю сина. В лютому-березні 2015р. [PERSON] знаходилась на лікуванні./а.с.20-23/ Враховуючи докази, які були дослідженні в судовому засіданні в їх сукупності, суд, приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог та вважає, що двомісячний строк буде достатнім для подачі заяви про прийняття спадщини.

Outcome: partial