Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-09 00:00:00

Позивач ПАТ КБ «Приватбанк» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості, у якому просить стягнути з відповідача в користь АТ КБ «Приватбанк» заборгованість в розмірі 11715 грн. 67 коп., з яких: 2399 грн. 41 коп. заборгованість за кредитом, 6462 грн. 12 коп. - нарахована пеня за прострочене зобов`язання, 1820 грн. 06 коп. нарахована пеня за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн., 534 грн. 08 коп. штраф (процентна складова), а також понесені судові витрати, посилаючись на мотиви, викладені в позовній заяві. В судове засідання представник позивача не з"явився, однак в матеріалах справи є його заява про слухання справи у його відсутності, згідно якої позовні вимоги підтримує повністю. Відповідач [PERSON] до суду не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи, але не повідомив суд про причини своєї неявки, відзиву не подавав. Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Судом ухвалено рішення при заочному розгляді, відповідно до статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У зв`язку з неявкою у судове засідання сторін, на підставі частини другої статті 247 ЦПК України У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши та оцінивши матеріали справи, суд встановив наступне: 10 лютого 2010 року між АТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] , було укладено договір б/н, згідно якого відповідач отримав кредит у розмірі 500 грн. 00 коп. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок зі сплатою відсотків за кредитом. Згідно ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Розрахунок заборгованості за договором № б/н від 10.02.2010 року, укладеного між ПриватБанком та [PERSON] станом на 31.08.2015 року свідчить про те, що [PERSON] має заборгованість перед позивачем АТ КБ «Приватбанк» 11715 грн. 67 коп., з яких: 2399 грн. 41 коп. заборгованість за кредитом, 6462 грн. 12 коп. - нарахована пеня за прострочене зобов`язання, 1820 грн. 06 коп. нарахована пеня за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн., 534 грн. 08 коп. штраф (процентна складова). У добровільному порядку заявлену позивачем суму заборгованості відповідач не погасив. Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). У відповідності до ч. 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Згідно ч. 2 ст. 612 ЦК України боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки. Відповідно до ч. 1,2,3 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Так, умовами договору б/н від 10.02.2010 року передбачено застосування пені, як виду цивільно-правової відповідальності за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань по даному договору, внаслідок чого нарахування пені відбувається за кожний день прострочення. У той самий час, згідно вказаного договору сторонами передбачена сплата штрафів як виду цивільно-правової відповідальності за інші правопорушення: один із них - несвоєчасне повернення кредиту, процентів за користування кредитом та комісій. Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Згідно ч. 2 ст. 551 ЦК України якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Однак, згідно ч. 3 ст. 551 ЦК України \~розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Оскільки заборгованість за простроченим тілом кредиту становить 2399 грн. 41 коп., а пеня нарахована за прострочене зобов`язання у розмірі 6462 грн. 12 коп., пеня за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. нарахована у розмірі 1820 грн. 06 коп., тому оцінивши розмір заборгованості та розмір пені, суд вважає, що слід зменшити розмір пені, так як він значно перевищує розмір збитків та не є співмірним із розміром основного зобов`язання. Так, відповідно до\~ ст. 529 ЦК України кредитор має право не приймати від боржника виконання його обов`язку частинами, якщо інше не встановлено договором, актами цивільного законодавства або не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. На підставі викладеного суд дійшов до переконання, що позовні вимоги слід задовольнити частково, стягнувши із відповідача [PERSON] в користь позивача АТ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором б/н від 10.02.2010 року, у розмірі 2599 грн. 41 коп., з яких: 2399 грн. 41 коп. заборгованість за простроченим тілом кредита, 100 грн. 00 коп. - нарахована пеня за прострочене зобов`язання, 100 грн. 00 коп. нарахована пеня за несвоєчасність сплати боргу. У решті позову слід відмовити у зв`язку з безпідставністю позовних вимог. Понесені позивачем судові витрати слід стягнути з відповідача.

Outcome: approved