Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-06 00:00:00

У лютому 2017 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON], третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову ЖБК «Домобудівельник» про визнання права власності на 1/3 частину квартири за заповітом, а саме: право власності на квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом, після смерті батька [PERSON], померлого [INFO]. Представник позивача адвокат Литунувська Л.Д. у судове засідання не з"явилася про дату і час розгляду справи була повідомлена належним чином, надала до суду заяву про слухання справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, позов просить задовольнити з підстав, викладених у ньому, проти ухвалення заочного рішення не заперечує (а.с.88). Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив, заперечень, пояснень щодо позову не надавав, заяв про відкладення розгляду справи до суду не надходило. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову ЖБК «Домобудівельник» в судове засідання не з'явився, через канцелярію суду подав заяву про слухання справи у їх відсутність, проти позову не заперечує (а.с.52). Відповідно до ч.1 ст. 224 Цивільного процесуального кодексу України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, в тому числі копії спадкової справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього Кодексу. Судом встановлено, що [INFO] помер батько позивача [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції у м.Києві, актовий запис № 461 від 09.06.2015 року, серії [NUMBER] (а.с. 7). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається з 33/100 часток житлової квартири [ADDRESS] (а.с. 84). Позивач [PERSON] є сином померлого, згідно Свідоцтва про народження, серії [NUMBER] (а.с.8). 25.12.2015 року позивач звернувся до Першої Київської державної нотаріальної контори про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 33/100 частини квартири [ADDRESS] (а.с.58). 21.07.1992 року рішенням Ленінградського районного суду м.Києва (справа № 21600) за відповідачкою яка є матір'ю позивача по справі визнано право власності на паєнакопичення в ЖБК «Домобудівельник» на суму 5 579,50 руб. виділено в її користування дві житлові кімнати площею 13,3 кв.м та 14,0 кв.м., за [PERSON] визнано право на паєнакопичення в суму 2 759, 50 руб. виділено в користування жилу кімнату площею 11,0 кв.м в квартирі [ADDRESS], ванна, туалет, коридор залишені в загальне користування (а.с. 11-14). Згідно витягу з розпорядження Київської міської державної адміністрації 22.01.2001 року затверджено рішення зборів уповноважених членів ЖБК «Домобудівельник» про прийняття у члени ЖБК у зв'язку з поділом паю та квартири [PERSON] із закріпленням за нею із сім'єю з п'яти осіб двох кімнат площею 31,3 кв.м та за [PERSON] однієї кімнати площею 11,0 кв.м у трикімнатній квартирі [ADDRESS] за рішенням Ленінградського районного суду м.Києва від 21.07.1992 року (а.с.15). Після смерті [PERSON], померлого [INFO], Дванадцятою Київською державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу щодо його майна № 1547/2015. Як вбачається із матеріалів даної спадкової справи, із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] позивач звернувся як спадкоємець за заповітом. (а.с.56-87). Згідно довідок з ЖБК «Домобудівельник» від 12.12.2016 року, [PERSON] є членом ЖБК «Домобудівельник» та сплатив у повному обсязі суму пайового внеску за вищевказану квартиру (а.с. 16). Відповідно до витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 25.12.2015 року [PERSON] є спадкодавцем (а.с. 18). Відповідно до ч. 1 ст. 1276 ЦК України, якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов'язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія). Відповідно до ст. 15 Закону України «Про власність», введеного в дію 15 квітня 1991 року (втратив чинність з 20 червня 2007 року) та ч. 3 ст. 384 ЦК України член житлово-будівельного кооперативу після повної сплати пайового внеску набуває права власності на квартиру. [PERSON] був членом ЖБК «Домобудівельник», що підтверджується довідкою цього ЖБК та сплатив пайовий внесок (а.с.16). Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців ). Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за законом або заповітом. Відповідно до ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. У п. 8 постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому входить до складу спадщини на загальних підставах. Якщо спадкоємець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди. Згідно ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оскаржується або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Оскільки за життя [PERSON] не оформив право власності на 33/100 квартири і не мав правовстановлюючого документа, у зв'язку з цим позивач не має можливості оформити спадщину після смерті батька, суд приходить до висновку про задоволення позову. На підставі викладеного та

Outcome: approved