Jurisdiction: civil
Date: 2015-09-06 00:00:00

У липні 2015 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Комфі-Трейд» (ТОВ «COMFY») про розірвання договору купівлі-продажу, повернення сплачених коштів за смартфон LENOVO S850, стягнення моральної шкоди. В обґрунтування позову вказала, що придбала у магазині «COMFY»,вул. Свободи, 73, м. Хмельницький; 05.06.2015 р. смартфон, напередодні, 03 червня 2015 р., сплативши кошти у сумі 3899 грн. Зазначила, що 06.06.2015 р., смартфон заблокувався на функцію звязку, тому 07.06.2015 р. прийшла у магазин зясувати, чому прилад не виконує функцій телефону. Консультант магазину перезавантажив прилад, і функція звязку відновилася. Того ж дня, 07.06.2015 року, вона додатково сплатила 167,31 грн. за захисне скло та 149,00 грн. за його наклеювання, позаяк телефон магазин продав без спеціальної захисної плівки, та на бонусну картку 1,69 грн., а разом 318,00 грн. Загалом з наклеюванням захисного скла сплатила магазину «COMFY» за смартфон 4217 грн. Вказує, що упродовж з 06 червня і до 02 липня 2015 року смартфон без зовнішнього втручання 7 разів блокувався, і вона не могла ним скористатися, щоб зателефонувати. Також прилад не приймав дзвінків і СМС- повідомлень Шість разів за цей проміжок часу вона приходила у магазин, і працівники магазину розблоковували прилад. Востаннє, 29.06.2015 р., його розблокував директор магазину. Звертає увагу, що при спілкуванні з працівниками магазину вона наполягала, щоб їй пояснили, чому смартфон блокується на функцію звязку. Але їй пояснювали, що вона могла випадково заблокувати прилад. Зазначає, що такі пояснення викликали сумніви, оскільки, переконана, що випадково заблокувати смартфон не могла. Стверджує, що вона не знає, у який спосіб працівники магазину розблоковували прилад, окрім першого разу, коли консультант його перезавантажив. 02.07.2015 р., о 01-10 год,, вона востаннє скористалася смартфоном для виклику таксі, щоб дістатися на залізничний вокзал. Через 4 хв. їй зателефонували зі служби таксі, що машина уже чекає. З цим вхідним дзвінком на дисплеї смартфону появилось сіро-чорне зображення з написом «блокування…». Наголошує, що таке зображення зявлялося в усі попередні рази, коли функція телефону вимикалася (блокувалася). Коли перебувала у Києві 02.07.2015 р., вона не могла скористатися приладом, щоб зателефонувати. Вважає, що апарат має вади щодо належної якості, не відповідає вимогам мобільного звязку, встановлених для цієї категорії продукції у нормативно-правових актах. Тому 03.07.2015 р. звернулася до продавця всьоме. Працівник, що заміщала директора; смартфон уже не розблоковувала, відмовилась забрати прилад та повернути кошти, направила її у сервісний центр. Позивач вказує, що вона категорично не погодилась на пропозицію продавця, вимагала повернення коштів за неякісний товар, який не відповідає вимогам споживача, позаяк прилад не виконує функції телефонного звязку і СМС повідомлень, тобто основну для неї функцію. Прилад блокується з незалежних від неї причин; і їй вони не відомі. Далі, у телефонній розмові з директором магазину він їй також сказав, що якщо вона не хоче здавати у ремонт смартфон, то нехай він у неї лежить. Причини блокування їй жодного разу із семи Продавець не пояснив. Зазначає, що вона все-таки пішла у сервісну фірму «Мікросистема», щоб зясувати, чи можна налаштувати смартфон за її присутності, але там не змогли виявити причину блокування, сказали, що можуть узяти в ремонт, але це проблеми магазину. Того ж дня, 03.07.2015 року, вона подала скаргу з наведеного приводу директору магазину «COMFY» з вимогою забрати прилад й повернути кошти за неякісний товар. 17.07.2015 р. на свою скаргу отримала відповідь від 13.07.2015 р. №17п-03/07, підписану керуючим магазином «COMFY» [PERSON], у якій Продавець повідомив, що йому шкода, що їй довелося неодноразово звертатися з приводу роботи цього телефону, але наполягає, щоб вона зверталася у сервісний центр для встановлення наявності і причини виникнення заявлених нею складнощів у роботі товару. Вважає, що Продавець порушив її права споживача. Тому просить суд визнати порушення її прав, розірвати договір купівлі-продажу смартфону «LENOVO S850», стягнути з відповідача сплачені за смартфон «LENOVO S850» та додаткові послуги кошти в сумі 4217 грн., а також різницю у ціні на смартфон «LENOVO S850 у разі підвищення ціни на товар, та 3000 грн. на відшкодування заподіяної протиправними діями моральної шкоди, ненаданням інформації, що стосується недоліку товару; відмовою продавця повернути сплачені кошти. В судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримала повністю та просила їх задовольнити з підстав, викладених у позові. Представник відповідача магазину «COMFY» у м. Хмельницькому товариства з обмеженою відповідальністю «Комфі-Трейд» в судове засідання не з»явився, повідомлений про час і місце судового розгляду у передбаченому законом порядку. Подав заперечення на позов, у яких заявлених вимог не визнав та просить у задоволенні позову відмовити. Пояснив, якщо сервісним центром буде встановлено наявність істотних недоліків у товарі, тоді буде виданий відповідний акт сервісного центру. При наявності такого акта компанія «Комфі-Трейд», як продавець товару, відповідно до чинного законодавства України розгляне вимоги позивача. Продавець підтвердив, що він не пропонував за згодою [PERSON] організувати проведення експертизи товару для виявлення причин недоліків, а саме: блокування смартфону на функцію звязку та СМС повідомлень, які позбавляють позивача можливості його використання. Заслухавши доводи сторін, перевіривши обставини справи доказами у їх сукупності, встановивши відповідні їм правовідносини, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав. Як встановлено в судовому засіданні між позивачем та Продавцем укладено договір купівлі-продажу смартфону «LENOVO S850» та надано додаткові послуги з продажу та наклеювання захисного скла на дисплей смартфона. Разом з додатковими послугами [PERSON] сплатила магазину «COMFY» за смартфон 4 217 грн. Вказані обставини підтверджуються товарними чеками від 03.06.2015 р. та від 07.06.2015 р. У процесі користування смартфоном з 05.06.2015 р. по 02.07.2015 р. смартфон періодично неодноразово блокувався на вихідні та вхідні функції телефонного звязку та СМС- повідомлень. Продавець за її зверненнями розблоковував смартфон, але при цьому не встановив причину виявленого істотного недоліку товару. Після звернення позивача до продавця 03.07.2015 р. їй було запропоновано спочатку усно, а 17.07.2015 р. - письмово, щоб вона звернулася до одного з сервісних центрів, список яких вказано у супровідній документації на товар. Продавець зазначив, що встановити наявність і причину виникнення заявлених складнощів в роботі товару можуть тільки фахівці сервісного центру, уповноваженого на проведення гарантійного обслуговування товарів марки Lenovo. У листі повідомляється, що якщо сервісним центром буде встановлено наявність істотних недоліків у товарі, тоді буде виданий відповідний акт сервісного центру. При наявності такого акта компанія «Комфі-Трейд», як продавець товару, відповідно до чинного законодавства України, безумовно, розгляне вимоги Позивача. З письмової відповіді Продавця на скаргу [PERSON] також убачається, що він визнає, що позивач зверталася до Продавця з приводу неполадок у роботі телефону та існування у нього гарантійних зобовязань стосовно придбаного [PERSON] смартфона. Наведене підтверджується листом за підписом керуючого магазином «COMFI» від 13.07.2015 р. №17п-03/07. Відповідачем також не заперечувалось, що гарантійний строк на вказаний товар становить один рік. Згідно з ч.1 ст. 8 України «Про захист прав споживачів», у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку недоліків споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством, має право вимагати: 1) пропорційного зменшення ціни ; 2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; 3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару. У разі виявлення протягом встановленого строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством і на підставі обовязкових для сторін правил чи договору, має право за своїм вибором вимагати від продавця або виробника: 1) розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) вимагати заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар. Відповідно до п.4 ч.1 ст.708 ЦК України у разі виявлення покупцем протягом гарантійного або інших строків, встановлених обов'язковими для сторін правилами чи договором, недоліків, не застережених продавцем, або фальсифікації товару покупець має право за своїм вибором відмовитися від договору і вимагати повернення сплаченої за товар грошової суми. Нормами статтей 675, 678, ЦК України встановлено, що товар, який продавець передав або зобовязаний передати покупцеві має відповідати вимогам щодо його якості в момент його передання покупцеві, якщо інший момент визначення відповідності товару цим вимогам не встановлено договором купівлі-продажу. Покупець, якому переданий товар неналежної якості, має право незалежно від можливості використання товару за призначенням вимагати від продавця за своїм вибором оплатного усунення недоліків товару в розумний строк, відшкодування витрат на усунення недоліків товару; відмовитися від договору і вимагати повернення сплаченої за товар суми , вимагати заміни товару. Право споживача на належну якість продукції гарантовано також і ст.6 Закону України «Про захист прав споживачів». Належною якістю товару, роботи або послуги вважається така властивість продукції, яка відповідає вимогам, встановленим для цієї категорії продукції у нормативно-правових актах і нормативних документах, та умовам договору із споживачем, п.13 ст.1 Закону України «Про захист прав споживачів". За нормою п.12 ст.1 Закону України «Про захист прав споживачів» істотний недолік - недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: а) він взагалі не може бути усунутий; б) його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; в) він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором. Відповідно до ч.4 ст.17 Закону України «Про захист прав споживачів», у разі коли під час гарантійного строку необхідно визначати причини втрати якості продукції, продавець (виконавець, виробник) зобовязаний у триденний строк з дня одержання від споживача письмової згоди організувати проведення експертизи продукції. Експертиза проводиться за рахунок продавця (виконавця, виробника). Якщо у висновках експертизи буде доведено, що недоліки виникли після передачі продукції споживачеві внаслідок порушення ним встановлених правил використання, зберігання чи транспортування або дій третіх осіб, вимоги споживача не підлягають задоволенню, а споживач зобовязаний відшкодувати продавцю (виконавцю, підприємству, яке виконує його функції) витрати на проведення експертизи. Споживач, продавець (виконавець, виробник) мають право на оскарження висновків експертизи у судовому порядку. Нормою ч. 5 ст. 8 згаданого Закону встановлено, що продавець, виробник (підприємство, що задовольняє вимоги споживача, встановлені частиною першою цієї статті) зобов'язані прийняти товар неналежної якості у споживача і задовольнити його вимоги. Згідно з ч. 14 цієї статті вимоги споживача, передбачені цією статтею, не підлягають задоволенню, якщо продавець, виробник (підприємство, що задовольняє вимоги споживача, встановлені частиною першою цієї статті) доведуть, що недоліки товару виникли внаслідок порушення споживачем правил користування товаром або його зберігання. Споживач має право брати участь у перевірці якості товару особисто або через свого представника. Виходячи з вищенаведених норм, суд вважає, що посилання відповідача на обовязок позивача звернутися до сервісного центру для отримання його висновку щодо наявності і встановлення причини виникнення істотних недоліків у товарі на підставі наданого акту сервісним центром не ґрунтуються на законі. Акт сервісного центру у розумінні вищенаведених норм Закону «Про захист прав споживачів» не є висновком експерта, а пропозицій з боку продавця щодо організації проведення експертизи товару не було. Мобільний телефон (смартфон) має істотний недолік, не застережений Продавцем, але відповідач правом організації проведення такої експертизи не скористався. При вирішенні спорів про захист прав споживачів тягар доказування обставин, які звільняють від відповідальності за невиконання чи неналежне виконання зобов'язання, в тому числі й за спричинену шкоду, лежить на продавцеві (виготівникові). При цьому на споживача покладається обов'язок лише довести наявність дефекту продукції. Отож, законодавцем встановлена презумпція вини продавця (виробника) і тягар доказування зворотного покладається саме на нього. Проте, відповідач не надав будь-яких фактичних даних, на підставі яких можливо було б встановити той факт, що недоліки товару виникли внаслідок порушення споживачем правил користування товаром або його зберігання. Таким чином, [PERSON] через істотний недолік позбавлена можливості використовувати прилад за його призначенням, Продавець не виконав своїх обовязків, як передбачено законодавством, щодо встановлення причини блокування смартфона на функцію звязку, а тому відповідно до ч.1 ст. 8 Закону України «Про захист прав споживачів», ч. 1 ст.708 ЦК України позивач має право за своїм вибором вимагати розірвання договору купівлі-продажу та повернення сплаченої за товар грошової суми. Отже, вимоги позивача у цій частині є обґрунтованими та відповідають способам захисту права, що встановлені Законом «Про захист прав споживачів». А тому суд вирішує, що договір купівлі-продажу смартфона підлягає розірванню, як вимагає позивач, з поверненням Продавцем позивачеві сплачених коштів за товар в сумі 4217 грн. Вирішуючи вимоги позивача у частині відшкодування моральної шкоди суд враховує наступне. Статтею 42 Конституції України передбачено, що держава захищає права споживачів, здійснює контроль за якістю і безпечністю продукції та усіх видів послуг і робіт, сприяє діяльності громадських організацій споживачів. Нормою ст. 21 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачено,, що крім інших випадків порушень прав споживачів, які можуть бути встановлені та доведені, виходячи з відповідних положень законодавства у сфері захисту прав споживачів, вважається, що для цілей застосування цього Закону та повязаного з ним законодавства про захист прав споживачів права споживача вважаються в будь-якому разі порушеними, якщо будь-яким чином (крім випадків, передбачених законом) обмежується право споживача на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про відповідну продукцію. Право на відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої споживачу, передбачено п. 5 ч. 1 ст. 4 зазначеного Закону. Статтею 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Згідно зі ст. 1167 ЦК України моральна шкода відшкодовується особою, яка її завдала, за наявністю її вини. Положеннями п.3 Постанови Пленуму Верховного суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» розяснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, з урахуванням характеру, обсягу і глибини страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалість, можливість відновлення тощо) і з урахувань інших обставин - стану його здоров'я, істотності вимушених змін в його життєвих і виробничих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому судом враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 квітня 1996 р. № 5 «Про практику розгляду цивільних справ за позовами про захист прав споживачів» у справах за позовами про захист прав споживачів, порушених внаслідок недостовірної або неповної інформації про товар (роботу, послугу) чи недобросовісної його реклами, суд має виходити з припущення, що споживач не має спеціальних знань про властивості та характеристики товарів (робіт, послуг). Аналогічне положення містить ч. 9 ст. 15 Закону «Про захист прав споживачів». Частиною 2 ст. 22 Закону «Про захист прав споживачів» визначено, що при задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди. З огляду на встановлені судом обставини суд вважає, що права позивача було порушено відповідачем не тільки на якісне та своєчасне обслуговування, а й спричинено їй моральні страждання, оскільки вона була позбавлена права нормального життєзабезпечення, придбаний нею смартфон не може використовувати за призначенням, не могла бути на зв'язку при блокуванні смартфона на функцію мобільного звязку, була вимушена неодноразово звертатися до Продавця з приводу блокування мобільного звязку. Це викликало зміни звичайного життєвого стану, потребувало додаткових зусиль для відновлення попереднього стану. а тому суд вирішує, що вимоги щодо стягнення моральної шкоди підлягають частковому задоволенню в розмірі 1000 грн. Такий розмір є необхідним та достатнім для відшкодування завданої шкоди. На підставі наведеного та

Outcome: partial