Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-08 00:00:00

Позивач звернулась з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, мотивуючи позовні вимоги тим, що вона є власником квартири № 40 по вулиці Зодчих в будинку 40 в м.Вінниці. З вини відповідача, 08.06.2015 року, яка проживає поверхом вище у квартирі № 43 по вулиці Зодчих в будинку № 40 було залито водою квартиру позивачки. У звязку з цим відбулося затоплення двох спалень, зали, кухні, ванної кімнати, коридору, кладової кімнати. Вказана обставина підтверджується актом залиття, аварії, що трапилась на системі холодного водопостачання від 08.06.2015 року затвердженого директором ТОВ «УЮТ». При огляді квартири комісією ТОВ «УЮТ» 08.06.2015 року було виявлені великі мокрі плями від води на стінах та стелі. На стелі по всій квартирі у місцях стикування гіпсокартону зявились тріщини. Вода пошкодила оздоблення стель, а саме шпаклівку та покраску. Все оздоблення стель та стін в місцях залиття водою вкрилось жовтими плямами. В результаті затоплення квартири позивачу завдані збитки, що полягають у пошкодженні квартири, меблів, електроприборів та іншого майна. Крім того позивач в наслідок дій відповідача понесла моральні страждання, оскільки залиття квартири порушує звичний для неї спосіб життя та просить суд стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 50000,00 грн. Добровільно відшкодувати завдані збитки відповідач відмовляється, тому позивач вимушена звернутися з позовом до суду про стягнення з відповідача матеріальної та моральної шкоди. Представник позивача 20.05.2016 року подала до суду заяву про зменшення позовних вимог, згідно висновку експертног дослідження та просила суд стягнути з відповідача завдані матеріальні збитки в сумі 373733,27 грн. В решті позовні вимоги просила залишити без змін. В судовому засіданні позивач та представник позивача [PERSON] підтримали уточнені позовні вимоги в повному обсязі посилаючись на обставини викладені в позовній заяві та просили суд стягнути з відповідача на користь позивача 373733,27 грн. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, 50000,00 моральної шкоди, а також стягнути судові витрати. Позивачка пояснила, що 08.06.2015 року була затопленва вся квартира, було пошкоджено всю квартиру, всі оздоблення, меблі, пошкоджено( замкнуло) електропостачання, через що більше тижня в квартирі не було світла. Квартира була не придатна до житла, через що малолітнбо дитину вони вимушені були вивезти до батьків. До цього часу квартира не відремонтована і вона та члени її сім"ї вимушенві дизхати сирістю, цвіллю, гниллю, що негативно відображається на їх здоров"ї. Відповідач ігнорувала її звернення про відшкодування шкоди, що спричинило нові страждання позивача. На разі її переповнюють емоції розпачу, обурення, гніву, неспокою, через що вона переживає стрес. Тому її вимоги про відшкодування моральної шкожди позивач визначила в суму 50000 гр-н. Представник відповідача в судовому засіданні заперечив, щодо задоволення позовних вимог. Додатково суду пояснив, що відповідно до договору дарування від 16.05.2016 року, власником квартири [ADDRESS] є [PERSON], яка проживає та зареєстрована у вказаній квартири із 29.08.2008 року. Отже затоплення квартири сталося з вина [PERSON], оскільки відповідач хоч і була власником квартири на момент залиття, проте у вказаній квартирі не проживала та не користувалася нею. Тому позовні вимоги задоволенню не підлягають, оскільки [PERSON] є неналежним відповідачем та з цих підстав вважав за необхідне відмовити в задовдленні позову. Свідки [PERSON] та [PERSON] підтвердили факт затоплатння квартири, об"єм та наслідки затоплення, наявність матеріальної та моральної шкоди. Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав. Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог. Правилами ст. 10 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ч. 2 ст. 60 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Судом встановлено, що позивач є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується свідоцтва про право власності на квартиру в багатоквартирному будинку від 25.08.2005 року виданого Виконкомом Вінницької міської ради (а.с. 8). Згідно акта про залиття, аварії, що трапилась на системі холодного водопостачання від 08.06.2015 року, комісією ТОВ «УЮТ» складено акт про те, що 08.06.2015 року в будинку № 40 по вулиці Зодчих, в м. Вінниці, сталося затоплення квартири № 40, яка знаходиться на пятому поверсі. Було виявлено, що вода протікає через перекриття з квартири № 43 яка знаходиться поверхом вище. При проведені ремонтних робіт працівниками ТОВ «УЮТ» в квартирі № 43 об 11 год. 45 хв. 08.06.2015 року, було встановлено, що причиною затоплення сталося те, що в квартирі № 43 лопнув кран холодного водопостачання який знаходився на трубопроводі холодного водопостачання після квартирного лічильника (а.с. 12). Відповідно до ч.1 ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України, в якій йдеться про те, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно із довідкою ТОВ «УЮТ» № 1605 від 27.07.2015 року, у квартирі [ADDRESS], зареєстрована одна особа [PERSON], проте власником особового рахунку зазначена [PERSON] (а.с. 10). Згідно договору дарування від 16.05.2016 року ( на а.с. 152) [PERSON] право власності на квартиру належало на пілдставі свідоцтва про право власності на квартиру в багатоквартирному будинку , виданому 25.08.2005року викьонкомом Вінницької міської ради № 599 ( на підставі рішення від 22.08.2005 року № 1826) та зареєстрована за дарувальником на право влісності 08.09.2006 року КП " Вінницька областне бюро технічної інвентаризації", про що зроблено апис в реєстраційній книзі № 686 за реєстровим № 1880. Відповідно до ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власність зобовязує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства тощо. Між позивачем та відповідачем існують правові відносини, як між співвласниками квартир в багатоквартиному будинку. [PERSON] як власник квартири [ADDRESS] реалізувала своє право та вселила в належну їй квартиру свою дочку - [PERSON] Між [PERSON] та [PERSON] на день затоплення квартирипозивача існували правові відносини як між власником квартири та користувачем, право користування якому надав власник. Правових відносин між [PERSON] та позивачем [PERSON] немає. Згідно ч.1 ст.57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Письмовими доказами є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи (ч.1 ст.64 ЦПК України). Відповідно до висновку Подільського центру судових експертиз № 260 від 18.04.2016 року, розмір матеріальної шкоди опорядження приміщень квартири № 40 житлового будинку № 40 по вул. Зодчих в м. Вінниці внаслідок її залиття, яке мало місце 08.06.2015 року станом на час проведення дослідження становить 373733,27 грн. (а.с. 77-112). Отже, загальна вартість завданого матеріального збитку позивачу становить 373733,27 грн. Що стосується позовних вимог в частині стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди в сумі 50000,00 грн., то у відповідності до вимог ст.1167 ЦК України суд вважає за можливе задовольнити позов в цій частині частково з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст.23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи (ч. 2 ст. 23 ЦК України). Згідно ч.3 ст.23 ЦК України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. В той же час, ч.1 п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз'яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди, суд повинен наводити в рішенні відповідні мотиви (ч.1 п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»). Суд приймає до уваги доводи позивача про те, що протиправними діями відповідача у звязку із залиттям квартири, їй завдано моральних та фізичних страждань, які полягали в душевному занепокоєнні, стражданнях, обмеженях в користуванні майном, вимушених змін в житті позивачки, прикладених зусиль для відновлення повпереднього стану, та відсутність душевного спокою . Однак, суд, з врахуванням обставин по справі та,

Outcome: approved