Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-02 00:00:00

У квітні 2015 року представник позивача за довіреністю [PERSON] звернулася до суду з позовом щодо стягнення з [PERSON] на користь позивача матеріальної шкоди у розмірі 1681,00 грн., внаслідок залиття її квартири, а також відшкодування їй моральної шкоди у розмірі 5000,00 грн. Посилається на ті обставини, що вона є власником квартири [ADDRESS]. 27.09.2014 року відбулося залиття її квартири. Працівниками КП «РЕО-5» було складено акт про залиття квартири позивача з квартири [NUMBER] внаслідок халатного відношення до сантехнічного обладнання мешканців (власника) зазначеної квартири. Внаслідок такого залиття згідно зведеного кошторисного розрахунку КП «Київжитлоспецексплуатація» позивачу завдано матеріальної шкоди на суму 1681,00 грн. Відповідач відмовляється від усунення завданої шкоди. Моральну шкоду позивач оцінює у розмірі 5000,00 грн., посилаючись на душевні страждання, порушення нормальних життєвих зв'язків, відчуттям тривоги, особливо за здоров'я та моральний стан неповнолітніх дітей - онуків, які проживають разом з нею. У судовому засіданні представник позивача позов підтримала та просила його задовольнити. Пояснила, що власником квартири є її мати. Окрім позивача в квартирі проживає вона з чоловіком та двома неповнолітніми дітьми. Також зазначила, що залиття квартири 27.09.2014 року було не єдиним. 28.09.2014 року залиття відбулося вдруге, 14.03.2015 року втретє. [PERSON] у судовому засіданні проти позову заперечувала. Надала зустрічну позовну заяву, яка була прийнята судом як заперечення з огляду на її зміст. Зазначила, що позивач звернулася до КП «РЕО 5» з заявою про залиття лише через 20 днів. Також зазначила, що акт складений з порушеннями чинного законодавства, а саме в ньому не конкретизовано причини залиття. Крім того зазначила, що не було вкладено акту обстеження квартири [NUMBER], яким би підтверджувалися обставини залиття. Акт про залиття квартири складено слюсарем-сантехніком [PERSON], який в особистому спілкуванні зазначив, що ні залиття з квартири [NUMBER] ні претензій до її сантехнічного обладнання не було. Також зазначила, що бланк акту сантехнік підписував порожній. Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, відповідача, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав. Як випливає з положень до ч.1, ч.2 ст.22 Цивільного Кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є витрати, яких особа зазнала у зв"язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі нотаріально посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гречаною Р.Т. договору купівлі-продажу укладеного між нею та [PERSON] (а.с.6-6-а). [PERSON] пояснила, що вона є власником квартири [NUMBER] в [ADDRESS] та в ній проживає. 27.09.2014 року відбулося залиття квартири [NUMBER] вищезазначеного будинку з квартири [NUMBER], про що позивач повідомила оператора аварійної служби (а.с. 14). За заявкою [PERSON] від 17.10.2014 року (а.с.46) членами комісії у складі головного інженера виконавця послуг [PERSON] - голови комісії, майстра технічної дільниці [PERSON], майстра ремонтної дільниці [PERSON], слюсаря-сантехніка [PERSON] складено акт затверджений підписам начальника КП «РЕО-5» (а.с.48). Згідно акту було встановлено пошкодження стелі загальною площею 2 кв.м. та стіни загальною площею 3 кв.м. Також позивач зазначає про факт чергового залиття 14.03.2015 року, про що надає докази повідомлення аварійної служби (а.с.16). Відшкодування шкоди за дане залиття вона у відповідача не вимагає. Згідно дефектного акту від 15.12.2014 року затвердженого КП «РЕО-5» на ремонт квартири [NUMBER] за адресою: [ADDRESS] необхідно виконати наступні роботи: перетирання штукатурки внутрішніх приміщень (100 м. кв, кількість 0,076), клейове поліпшене фарбування раніше пофарбованих поверхонь усередині будівлі (100 м. кв., кількість 0,076), протравлення цементної штукатурки нейтралізуючим розчином (100 м. кв., кількість 0,05), знімання шпалер простих та поліпшених (100 м. кв., кількість 0,3), обклеювання стін по обштукатуреній та бетонній поверхні шпалерами простими та середньої щільності (100 м. кв., кількість 0,3) (а.с.8). На підставі дефектного акту позивачем було замовлено складання зведеного кошторисного розрахунку вартості об'єкта будівництва, який було складено КП «Київжитлоспецексплуатація» (а.с. 9-10). Відповідно до кошторисного розрахунку вартість ремонту квартири [NUMBER] по [ADDRESS] в поточних цінах станом на 31.01.2015 року становить 1681,00 грн. 11.02.2015 року позивач письмово зверталася до відповідача з претензією про відшкодування шкоди завданої залиттям (а.с.11,12), проте вимога не була виконана. Таким чином, встановлена судом обставина заподіяння шкоди майну [PERSON] підтверджується актом про залиття КП «РЕО-5» . У завданні даної шкоди винною суд вважає власника кв. [NUMBER] [ADDRESS], оскільки у відповідності до ст.ст. 319, 322 ЦК України власність зобов'язує. Власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить. Отже, [PERSON] зобов'язана відшкодувати шкоду майну [PERSON] Ухвалюючи рішення суд критично ставився до заперечень відповідача щодо необхідності конкретизації причини залиття, необхідності складення акту обстеження квартири [NUMBER], який би підтверджував таке залиття та щодо пояснень в особистій з нею розмові сантехніка [PERSON] про підписання останнім порожнього бланку акту залиття квартири [NUMBER] з огляду на наступне. Конкретизація причин залиття не впливає на встановлення факту такого залиття. Відсутність акту обстеження квартир [NUMBER] спричинена встановленими судом конфліктними відносинами між сторонами. Представником позивача зазначено, що конфлікт намагалися врегулювати мирним шляхом, проте відповідач відмовилася відшкодувати шкоду. А тому позивач була вимушена звернутися до КП «РЕО-5» для складання акту залиття. Доводи відповідача про підписання сантехніком [PERSON] порожнього бланку акту про залиття квартири не підтверджені доказами. Клопотання про допит його в якості свідка, належним чином оформлене у відповідності до ст.ст. 133-136 ЦПК, не заявлялося. Суд також піддає сумніву акт від 28.10.2014 року наданий відповідачем в копії в якому чітко вбачається наявність повторного копіювання із закриттям частини тексту з подальшим дописом тексту кульковою ручкою (а.с.45). Відповідно до ч.1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі або юридичній особі неправомірними діями, рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до ч.4 ст. 1193 ЦК України суд може зменшити розмір відшкодування шкоди, завданої фізичною особою, залежно від її матеріального становища, крім випадків, коли шкоди завдано вчиненням злочину. Задовольняючи вимогу про відшкодування моральної шкоди, суд виходив зі ступеня моральних страждань позивача спричинених залиттям її квартири, тривалості таких страждань та вважає за необхідне стягнути відповідача на користь позивача моральну шкоду у розмірі 500,00 грн. Суд вважає, що з урахуванням матеріального становища [PERSON] слід зменшити розмір моральної шкоди, що підлягає до стягнення до 100,00 грн. Відповідно до ст. 88 ЦПК України суд покладає на відповідача обов'язок відшкодувати позивачу понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 243,60 грн.

Outcome: partial