Jurisdiction: civil
Date: 2015-05-20 00:00:00

Позивачі в позові вказують, що з відповідачами, які є рідними братами та суб'єктами підприємницької діяльності (фізичні особи - підприємці): [PERSON], державна реєстрація від 08.05.2008 року, [PERSON], державна реєстрація від 17.02.2004 року, він, [PERSON], діючи на підставі довіреності від 28.05.2006 року від імені [PERSON] (матері), уклав договір будівельного підряду на виконання покрівельних робіт будинку, який знаходиться в [ADDRESS]. Договірні зобов'язання передбачені договором підряду №001-04 від 29.04.2013 року [PERSON] виконав, а саме: сплатив аванс на підрядні роботи в сумі 8000,00 грн.(згідно договору 8000 грн.); вартість покрівельних матеріалів в сумі 249340 грн. (згідно Договору - 221 300,00 грн.). Крім цього, окремо сплатив відповідачам 20.07.2013 року: 7 000 грн. за лакокрасочні матеріали; 4500 грн. столярної доски; 240 грн. оплата столярного клею; 20.08.2013 року 7000 грн. за лакокрасочні матеріали, а всього - 18 740 грн. Проте, відповідачі не виконали своїх зобов'язань, передбачених договором підряду, в строк до 5 жовтня 2013 року, внаслідок чого завдали їм збитків, а саме: 276080 грн. - сплачені кошти; 60000 грн. - збитки по відновленню будинку; 422400 грн. пені за несвоєчасне виконання будівельних робіт; понесені судові витрати. Також вважають, що невиконанням відповідачами своїх договірних зобов'язань завдана моральна шкода, яка полягає в душевних стражданнях, які вони зазнали у зв'язку з протиправною поведінкою відповідачів, пошкодженням майна (будинку). Розмір моральної шкоди оцінюють в 100 000 грн. Тому звернулись в суд з даним позовом. 26.12.2014 року від позивачів [PERSON] та [PERSON] надійшла заява про збільшення позовних вимог, в якій просять стягнути солідарно з [PERSON] та [PERSON] на їх користь 276080 грн. збитків (сплачених коштів); 79792,8 грн. збитків (відновлення будинку), так як згідно висновку №126 за результатами проведення судової будівельно - технічної експертизи від 26.11.2014 року вартість ремонтно-будівельних робіт, пов'язаних з усуненням наслідків впливу природних факторів у зв'язку з відсутністю покрівлі триповерхового житлового будинку з використанням першого поверху під магазин непродовольчих груп товарів за адресою [ADDRESS] станом на листопад 2014 року становить 79792,80 грн.; 876000 грн.-пені (за несвоєчасне виконання будівельних робіт); 100000 грн. моральної шкоди; понесені судові витрати. В судовому засіданні представник позивачів [PERSON], [PERSON] - адвокат Якименко О.О. позовні вимоги підтримав, з мотивів наведених у позові та заяві про збільшення позовних вимог. Представник відповідача [PERSON] - адвокат Руденко О.С., позовні вимоги не визнав, суду пояснив, що відповідно до ч. 2 ст. 32 ЦПК України участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: предметом спору є спільні права чи обов'язки кількох позивачів або відповідачів; права і обов'язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; предметом спору є однорідні права і обов'язки. У позовній заяві зазначено, що позивачами є [PERSON] та [PERSON] Однак, як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] є представником [PERSON] Саме він, діючи за довіреністю від [PERSON] уклав договір будівельного підряду з відповідачами. Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Як випливає зі змісту позовної заяви, [PERSON] лише діє в інтересах [PERSON], яка є стороною договору підряду, а отже його права жодним чином не порушені. Так як позовна заява стосується правовідносин, які виникають на підставі договору підряду, то застосовуватись до даних правовідносин мають норми глави 61 ЦПК України. Позивач у своїй позовній заяві посилається на норми Договору будівельного підряду № 001-04 від 29.04.2013 року. Однак, вказаний договір не може бути підставою позову, так як він не є укладеним з огляду на наступне. Відповідно до ст. 638 ЦК України передбачено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Першого серпня дві тисячі п'ятого року Кабінетом Міністрів України було прийнято Постанову № 668 «Про затвердження Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві». Відповідно до даної Постанови було передбачено: п.1 - ці Загальні умови відповідно до Цивільного кодексу України визначають порядок укладення та виконання договорів підряду на проведення робіт з нового будівництва, реконструкції будівель і споруд та технічного переоснащення діючих підприємств (далі - капітальне будівництво об'єктів), а також комплексів і видів робіт, пов'язаних із капітальним будівництвом об'єктів. п. 2 - Загальні умови є обов'язковими для врахування під час укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві (далі - договір підряду) незалежно від джерел фінансування робіт, а також форми власності замовника та підрядника (субпідрядників). п. 4 - За договором підряду підрядник зобов'язується за завданням замовника на свій ризик виконати та здати йому в установлений договором підряду строк закінчені роботи (об'єкт будівництва), а замовник зобов'язується надати підряднику будівельний майданчик (фронт робіт), передати дозвільну документацію, а також затверджену в установленому порядку проектну документацію (у разі, коли цей обов'язок повністю або частково не покладено на підрядника), прийняти від підрядника закінчені роботи (об'єкт будівництва) та оплатити їх. п. 5 - Договір підряду укладається у письмовій формі. Істотними умовами договору підряду є: найменування та реквізити сторін; місце і дата укладення договору підряду; предмет договору підряду; договірна ціна; строки початку та закінчення робіт (будівництва об'єкта); права та обов'язки сторін; порядок забезпечення виконання зобов'язань за договором підряду; умови страхування ризиків випадкового знищення або пошкодження об'єкта будівництва; порядок забезпечення робіт проектною документацією, ресурсами та послугами; порядок залучення субпідрядників; вимоги до організації робіт; порядок здійснення замовником контролю за якістю ресурсів; умови здійснення авторського та технічного нагляду за виконанням робіт; джерела та порядок фінансування робіт (будівництва об'єкта); порядок розрахунків за виконані роботи; порядок здачі-приймання закінчених робіт (об'єкта будівництва); гарантійні строки якості закінчених робіт (експлуатації об'єкта будівництва), порядок усунення недоліків; відповідальність сторін за порушення умов договору підряду; порядок врегулювання спорів; порядок внесення змін до договору підряду та його розірвання. п. 12 - Договір підряду вважається неукладеним (таким, що не відбувся) у разі, коли сторони не досягай згоди з усіх істотних умов. Якщо одна із сторін здійснила фактичні дії щодо його виконання, правові наслідки таких дій визначаються відповідно до Цивільного кодексу України. Істотні умови договору, які вказані в п.5 Постанови №688, не узгоджені сторонами в Договорі № 001-04 від 29.04.2013 року, зокрема не узгоджені наступні умови: 1) Предмет договору підряду. Відповідно до постанови № 668 передбачено: п. 14 - Предметом договору підряду є роботи, пов'язані з будівництвом об'єкта, обов'язок щодо виконання яких покладається на підрядника. Власником результату виконаних робіт (об'єкта будівництва) є замовник, якщо інше не передбачено договором. п. 15 - У договорі підряду сторони зобов'язані визначити найменування об'єкта будівництва та його місцезнаходження, основні параметри (потужність, площа, об'єм тощо), склад та обсяги робіт, які передбачені проектною документацією та підлягають виконанню підрядником, інші показники, що характеризують предмет договору. п. 3. проектна документація - текстові та графічні матеріали, затверджені в установленому порядку, якими визначаються містобудівні, об'ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, а також кошториси об'єкта будівництва. В тексті договору предмет договору описаний наступним чином: п. 1.1 - Підрядник бере на себе постачання будівельних матеріалів та виконання покрівельних робіт приватного будинку за завданням Замовника на об'єкті, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. Однак при цьому в договорі відсутні основні параметри робіт, які підлягали виконанню [PERSON] - площа, об'єм, склад, обсяги. Крім того, відсутня будь-яка прив'язка до проектної документації, на підставі якої необхідно було визначити вказані роботи, Остання, яка включає в себе проект та кошторис, взагалі не надавалась та не погоджувалась [PERSON]. 2)Строки виконання робіт. Відповідно до Постанови № 668 передбачено: п. 17 - Строки виконання робіт (будівництва об'єкта) встановлюються договором підряду і визначаються датою їх початку та закінчення. Невід'ємною частиною договору підряду є календарний графік виконання робіт, в якому визначаються дати початку та закінчення всіх видів (етапів, комплексів) робіт, передбачених договором підряду. В наданому Позивачем договорі відсутня така його невід'ємна частина як графік виконання робіт. 3)Договірна ціна. Відповідно до Постанови № 688 передбачено, що: п. 21 - Договірна ціна у договорі підряду визначається на основі кошторису як приблизна або тверда. Договірна ціна вважається твердою, якщо інше не встановлено договором. У разі укладення договору підряду за результатами торгів (тендеру) вид договірної піни та вимоги до кошторису визначаються у тендерній документації замовника. Договірна ціна у цьому випадку повинна відповідати ціні, зазначеній у тендерній пропозиції підрядника, визнаного переможцем торгів (тендеру). Якщо договір підряду укладається за результатами переговорів сторін, рішення щодо застосування приблизної або твердої договірної ціни, порядку погодження кошторису та проведення розрахунків приймаються за домовленістю сторін. Таким чином зазначено, що необхідною умовою складання договірної ціни є погодження кошторису. Однак сторонами остаточний кошторис не складався та не погоджувався. 4)Відсутні умови щодо забезпечення проектною документацією. Відповідно до Постанови №668 передбачено, що: п. 46 - Проектна документація розробляється та затверджується відповідно до регіональних і місцевих правил забудови, державних будівельних норм та інших нормативних документів. п. 47 - Забезпечення робіт (будівництва об'єкта) проектною документацією, її погодження з уповноваженими державними органами та органами місцевого самоврядування, а також проведення в установленому порядку експертизи цієї документації здійснюється замовником. Договором підряду такі зобов'язання повністю або частково можуть покладатися на підрядника. п. 48 - Сторона, що забезпечує роботи (будівництво об'єкта) проектною документацією, зобов'язана протягом установленого договором підряду строку передати іншій стороні чотири примірники проектної документації, якщо інше не передбачено договором підряду. Додаткові примірники проектної документації передаються за домовленістю сторін. п. 49. - Передача некомплектної проектної документації, а також проектної документації, що не відповідає регіональним і місцевим правилам забудови, державним будівельним нормам та іншим нормативним документам, не дозволяється. Вказані вимоги також узгоджуються з нормами Цивільного кодексу України стосовно будівельного підряду, зокрема: Згідно ч. 1 ст. 875 ЦК України передбачено, що за договором будівельного підряду підрядник зобов'язується збудувати і здати у встановлений строк об'єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов'язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов'язок не покладається на підрядника, прийняти об'єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Статтею 877 ЦК України передбачено, що: 1.Підрядник зобов'язаний здійснювати будівництво та пов'язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Підрядник зобов'язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. 2.Договором будівельного підряду мають бути визначені склад і зміст проектно-кошторисної документації, а також має бути визначено, яка із сторін і в який строк зобов'язана надати відповідну документацію. З огляду на викладені норми права, проектно-кошторисна документація позивачем не надавалась [PERSON]. Порядок її розроблення та забезпечення нею підрядників договором врегульований . Крім викладених вище істотних умов договору не були погоджені також і інші умови, необхідність яких вимагає постанова № 668: порядок забезпечення виконання зобов'язань за договором підряду; умови страхування ризиків випадкового знищення або пошкодження об'єкта будівництва; порядок забезпечення робіт проектною документацією, ресурсами та послугами; порядок залучення субпідрядників; вимоги до організації робіт; порядок здійснення замовником контролю за якістю ресурсів; умови здійснення авторського та технічного нагляду за виконанням робіт; джерела та порядок фінансування робіт будівництва об'єкта); порядок розрахунків за виконані роботи; порядок здачі-приймання закінчених робіт (об'єкта будівництва); гарантійні строки якості закінчених робіт експлуатації об'єкта будівництва), порядок усунення недоліків; відповідальність сторін за порушення умов договору підряду; порядок врегулювання спорів; порядок внесення змін до договору підряду та його розірвання. Відповідно до п. 8 Постанови Пленуму Верховного суду України від 6.11.2009 року № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними»: «Зокрема, не є укладеними правочини (договори), у яких відсутні встановлені законодавством умови, необхідні для їх укладення (відсутня згода за всіма істотними мовами договору; не отримано акцепт стороною, що направила оферту; не передано майно, якщо відповідно до законодавства для вчинення правочину потрібна його передача тощо)». Стосовно недоліків, які на думку позивача, містяться у вже виконаних роботах необхідно встановлювати причинний зв'язок між діями [PERSON] та недоліками, що виникли. Однак, для цього також потрібно встановлювати, чи відповідають роботи проектно-кошторисної документації, що неможливо здійснити у зв'язку з відсутністю такої. Аналогічного висновку досяг і Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в ухвалі від 4 березня 2015 року. Таким чином позов не містить належних підстав для стягнення з [PERSON] коштів в сумі 276 080 грн. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився, хоча про день та час судового засідання повідомлявся належним чином. Заслухавши пояснення представника позивачів - адвоката Якименко О.О., представника відповідача [PERSON] - адвоката Руденко О.С., оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає до часткового задоволення, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 29.04.2013 року між приватним підприємцем [PERSON] та [PERSON], що діяв на підставі довіреності в інтересах [PERSON] було укладено договір підряду №001-04 на виконання покрівельних робіт будинку, який знаходиться в [ADDRESS]. Згідно зі ст. 837 ЦК за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Сторонами договору підряду є замовник і підрядник. Крім того, згідно зі ст. 838 ЦК підрядник має право, якщо інше не встановлено договором, залучити до виконання роботи інших осіб (субпідрядників), залишаючись відповідальним перед замовником за результат їхньої роботи. У цьому разі підрядник виступає перед замовником як генеральний підрядник, а перед субпідрядником - як замовник. Загальні положення ЦК щодо договору підряду не обмежують суб'єктний склад відносин за договором підряду. Тобто, сторонами договору підряду можуть бути юридичні й фізичні особи, в тому числі суб'єкти підприємницької діяльності. Згідно зі ст. 839 ЦК підрядник зобов'язаний виконати роботу, визначену договором підряду, зі свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором. Відповідно п.1.1. договору підряду № 001-04 від 29.04.2013 року підрядник бере на себе постачання будівельних матеріалів та виконання покрівельних робіт приватного будинку за завданням замовника на об'єкті, що знаходиться за адресою : [ADDRESS]. П.4.1. даного договору передбачено, що строки виконання робіт по об'єкту визначаються згідно графіку виконання робіт, який складається Підрядником і затверджується Замовником та є невід'ємною частиною даного Договору. В даному випадку підрядник [PERSON] склав графік робіт по монтажу покрівлі, в якому зазначена кінцева дата виконання робіт 05.10.2013 року (а.с.11). Згідно п.5.1. договору підряду № 001-04 від 29.04.2013 року замовник сплачує повну вартість покрівельних матеріалів, які зазначені в кошторисі (кошторис №1-№5, кошторис робіт, складені підрядником [PERSON] (а.с.8-10)) та аванс на виконання покрівельних робіт, який складає 10% від вартості покрівельних робіт, a саме: 249 340 грн. за покрівельні матеріали та 8000,00 грн. аванс за підрядні роботи. П.7.1.1. вищевказаного договору, передбачено, що підрядник зобов'язаний своїми або залученими силами і засобами виконати усі роботи в обсягах і строках, передбачених даним Договором, і здати їх результати Замовнику. П.9.3. передбачена матеріальну відповідальність сторін за невиконання своїх договірних зобов'язань. Винна сторона зобов'язана компенсувати збитки, завдані невиконанням умов даного Договору другій стороні. 07.09.2013 року відповідач [PERSON] написав розписку про зобов'язання виконати роботи по монтажу крівлі в строк 1,5 місяця від цього числа, при умові своєчасної поставки (оплати) матеріалів і погодних умов (а.с.12). Договірні зобов'язання позивач [PERSON] виконав, а саме: сплатив аванс на підрядні роботи в сумі 8000,00 грн. (згідно Договору 8000,00 грн.), що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордеру № 002-04 від 29 квітня 2013 року (а.с.15); сплатив вартість покрівельних матеріалів в сумі 249340 грн., що підтверджується квитанціями до прибуткового касового ордера № 001-04 від 29 квітня 2013 року на суму 110000,00 грн.(а.с.15); № 003-05 від 15 травня 2013 року на суму 80000,00 грн. (а.с.15); № б/н від 04 серпня 2013 року на суму 13340,00 грн. (а.с.16); № б/н від 21 серпня 2013 року на суму 25000,00 грн. (а.с.16); № 01-10 від 01 листопада 2013 року на суму 21000,00 грн. (а.с.16). Крім цього, [PERSON] сплатив відповідачам 20.07.2013 року: 7 000 грн. за лакокрасочні матеріали; 4500 грн. столярної доски; 240 грн. оплата столярного клею; 20.08.2013 року 7000 грн. за лакокрасочні матеріали, а всього - 18 740 грн. Проте, відповідачі не виконали своїх зобов'язань в строк до 5 жовтня 2013 року. Відповідачі виконали лише невеликий об'єм робіт від договірних зобов'язань - монтаж системи крокв - на 50%; монтаж гідроізоляційної мембрани - на 70%; монтаж дерев'яних піддашків - на 50%. Проте, оскільки гідроізоляційна мембрана та дерев'яні піддашки не покриті покрівлею тривалий час, в силу впливу природніх умов вони втратили своє призначення і підлягають повній заміні. Заявлена 01.12.2013 року позивачем [PERSON] письмова претензія залишена без відповіді, що підтверджується претензією від 01.12.2013 року, поштовим конвертом з довідкою, поштовим повідомленням (а.с.17-19). В результаті невиконання відповідачами договірних зобов'язань, вони завдали позивачам збитків на суму 276080 грн. Відповідно до ч.1 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Згідно ч.2 ст.22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися віл договору та вимагати відшкодування збитків. Згідно з ч. 3 ст. 849 ЦК якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Документом, що підтверджує приймання замовником наданих послуг, є акт приймання-передачі виконаних робіт. Договір підряду становить документально оформлені наміри сторін про виконання робіт, результат яких становить предмет договору. Власне договір не відображає процесу та реальних результатів виконання робіт, зауваження сторін щодо їх якості тощо. Саме акт приймання-передачі виконаних робіт є документом, що підтверджує наявність певних матеріальних результатів і своєрідним посвідченням передачі права власності на них від однієї сторони договору до іншої. Проте, законодавством лише в окремих випадках передбачене обов'язкове складання акта виконаних робіт. Судова практика також виходить з того, що складання акта є обов'язковим тільки в разі, якщо це передбачене відповідним нормативним актом або договором. Доказом виконання роботи за договором підряду (а отже, і підставою для її оплати) може бути пред'явлення конкретних результатів роботи. Якщо після прийняття роботи замовник виявив відступи від умов договору підряду або інші недоліки, які не могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (приховані недоліки), у тому числі такі, що були умисно приховані підрядником, він зобов'язаний негайно повідомити про це підрядника. У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Згідно висновку №126 за результатами проведення судової будівельно - технічної експертизи від 26.11.2014 року вартість ремонтно-будівельних робіт, пов'язаних з усуненням наслідків впливу природних факторів у зв'язку з відсутністю покрівлі триповерхового житлового будинку з використанням першого поверху під магазин непродовольчих груп товарів за адресою: [ADDRESS] станом на листопад 2014 року становить 79792,80 грн.(а.с.58-68). Ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі, який може бути приблизним та твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором; зміни до нього можуть вноситися лише за погодженням сторін. У разі перевищення твердого кошторису усі пов'язані з цим витрати несе підрядник, якщо інше не встановлено законом. Підрядник, який своєчасно не попередив замовника про необхідність перевищення приблизного кошторису, зобов'язаний виконати договір підряду за ціною, встановленою договором. ЦК вказує на необхідність встановлення строків виконання робіт або їх окремих етапів у договорах підряду (ст. 846). Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов'язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов'язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту. Договір підряду є консенсуальним договором, тобто вважається укладеним, коли між сторонами в потрібній у належних випадках формі досягнуто згоди зі всіх істотних умов. ЦК не містить вказівки щодо форми, в якій повинні укладатися договори підряду. Щоправда, ст. 866 вказує, що договір побутового підряду вважається укладеним у належній формі, якщо підрядник видав замовникові квитанцію або інший документ, що підтверджує укладання договору. Згідно ч.2 ст. 883 ЦК України за невиконання або неналежне виконання обов'язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі. За вказаних обставин з відповідачів підлягає стягненню 276 080 грн. збитків (сплачені кошти) та 79 792 грн.80 коп. збитків (відновлення будинку). Згідно ч.5 ст. 10 Закону України „Про захист прав споживачів" у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. В даному випадку пеня за несвоєчасне виконання будівельних робіт в розмірі трьох відсотків вартості роботи (80000 грн.) за кожний день прострочення, в силу вимог ч.2 ст.258 ЦК України (позовна давність 1 рік щодо неустойки), не може перевищувати 365 днів і становить 876 000 грн. ( 80 000 грн. - 3% = 2 400 грн. * 365 = 876 000 грн.). Так, відповідно до ч.1 ст.23 ЦК України особа, має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Згідно ч.2 ст.22 ЗУ «Про захист прав споживачів» при задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Тому, враховуючи принцип розумності та справедливості, суд дійшов висновку, що на відшкодування моральної шкоди на користь позивачів підлягає стягненню з відповідачів сума в розмірі 20000 грн., яка полягає в душевних стражданнях позивачів, яких вони зазнали у зв'язку з протиправною поведінкою відповідачів, пов'язаною з невиконанням ними своїх договірних зобов'язань по покрівлі будинку, що в подальшому призвело до негативних наслідків впливу природних факторів на будинок та вимагає значних затрат на його відновлення. Заперечення представника відповідача [PERSON] - адвоката Руденко О.С., суд оцінює критично, так як вважає їх безпідставними та такими, що спростовуються матеріалами справи. Відповідно до ч.3 ст.88 ЦПК України , якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, тому з відповідачів підлягає стягненню 3654 грн. витрат по сплаті судового збору. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, встановивши правовий характер спірних правовідносин, шляхом дослідження всебічно, повно, безпосередньо та об'єктивно наявних у справі доказів, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв'язок у сукупності, з'ясувавши усі обставини у справі, які складають правову підставу позову, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову. На підставі викладеного,

Outcome: partial