Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-28 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, який в ході розгляду справи був уточнений, в якому просить суд визнати факт відсутності кровного споріднення між [PERSON] та [PERSON] , [INFO] , виключити відомості про батьківство [PERSON] з актового запису № 1343 від 07.08.2014 року у Московському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції про народження [PERSON] . Представник позивача в судове засідання не з`явився, подала заяву про слухання справи за її відсутності, просить позов задоволити у повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечує. Відповідач у судове засідання не з`явилась про день та час слухання справи повідомлена у встановленому законом порядку, причини неявки суду не відомі, заяв чи клопотань в судове засідання не направляла. Зі згоди представника позивача, суд постановляє заочне рішення по справі, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Ухвалою суду від 23.04.2019 р. за клопотанням представника позивача по справі призначено судово-біологічну експертизу молекулярно-генетичного аналізу ДНК, проведення якої доручено Науково-дослідному експертно-криміналістичному центру при ГУМВС в Харківській області. 24.05.2019 р. на адресу суду надійшло клопотання експерта про надання зразків біологічного матеріалу (кров або слину) 11.06.2019 р. [PERSON] , [PERSON] та малолітньої [PERSON] , копії якого було направлено судом на адресу сторін по справі. Відповідач [PERSON] зазначене клопотання не отримала, конверт повернувся без вручення адресату. 08.07.2019 р. справа повернулась на адресу суду разом із повідомленням про неможливість проведення експертизи у зв`язку із неявкою 11.06.2019 р. до Науково-дослідного експертно-криміналістичного центру при ГУМВС в Харківській області для відбору порівняльних зразків [PERSON] та малолітньої [PERSON] та не надходженням станом на 30.06.2019 р. зразків біологічного матеріалу. Ухвалою суду від 16.12.2019 р. за клопотанням представника позивача по справі призначено біологічну експертизу за експертною спеціальністю «Молекулярно-генетичне дослідження», проведення якої доручено Науково-дослідному експертно-криміналістичному центру при ГУМВС в Харківській області. 08.01.2020 р. на адресу суду надійшло клопотання експерта про надання зразків біологічного матеріалу (кров або слину) 31.01.2020 р. [PERSON] , [PERSON] та малолітньої [PERSON] . Відповідача [PERSON] 20.01.2020 р. було повідомлено про необхідність явки до судового експерта 31.01.2020 р. для надання зразків біологічного матеріалу завчасно телефонограми. 19.02.2020 р. справа повернулась на адресу суду разом із повідомленням про неможливість проведення експертизи у зв`язку із тим, що 31.01.2020 р. на відбір порівняльних зразків крові з`явився позивач [PERSON] , відповідач [PERSON] разом із малолітньою [PERSON] не з`явилась, станом на 14.02.2020 р. зразки біологічного матеріалу [PERSON] , [PERSON] та малолітньої [PERSON] не надійшли. Суд, розглянувши надані суду докази, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження батьком [PERSON] , [INFO] , записано [PERSON] .(а.с.5) Дитина народилась [INFO] , а шлюб між [PERSON] та [PERSON] укладений після народження дитини, а саме, [INFO] Реєстрація факту народження відбулась у день реєстрації шлюбу 07.08.2014 р. Заочним рішенням суду від 14.03.2016 р. шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано.(а.с.7) Відповідно до ст. 121 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 125 СК України якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: 1) за заявою матері та батька дитини; 3) за рішенням суду. Відповідно до ч. 1 ст. 126 СК України походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до ст. 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. Пунктами 2.13, 2.13.1 "Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання", затверджених наказом Міністерства Юстиції України від 12 січня 2011 року N 96/5", встановлено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є: рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Оспорити батьківство має право зокрема особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї, як батька, з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка, як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорюванних відомостей з актового запису про народження дитини. Європейський суд з прав людини зауважив, що ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (справа № 3451/05 "Калачова проти Російської Федерації", § 34, від 7 травня 2009 року). Вказані обставини, щодо цінності як доказу у справах про оспорювання батьківства висновку судово-генетичної експертизи, є загальновідомими та очевидно були зрозумілі відповідачу, яка є повнолітньою дієздатною особою із достатнім життєвим досвідом. Разом із тим відповідач умисно ухилилася від участі у призначеній судом експертизі, шляхом неявки на неодноразові виклики до медичної установи для надання біологічних зразків своїх та дитини. Внаслідок поведінки відповідача та відсутності біологічних зразків проведення призначеної судом генетичної експертизи фактично стало неможливим. Чинне цивільне процесуальне законодавство України не передбачає можливості відібрання в примусовому порядку біологічних зразків у відповідача та її доньки. Натомість законодавством передбачені наслідки ухилення від участі у експертизі. Так, відповідно до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Доказів, які б свідчили про об`єктивну неможливість відповідачем взяти участь у проведенні судової генетичної експертизи, суду не надано. Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. З урахуванням викладених обставин, а саме: умисне ухилення відповідача від участі у призначеній судом генетичній експертизі, яку без участі відповідача та її доньки провести неможливо, доказової цінності висновку судової генетичної експертизи для сторін у справі про оспорювання батьківства; не надання суду доказів існування об`єктивних перешкод до участі відповідача у призначеній судом експертизі; відсутності у суду при розгляді цивільної справи повноважень на примусове залучення відповідача до участі в генетичній експертизі; неподання відповідачем відзиву на позов та відсутність аргументованих заперечень з боку відповідача щодо позовних вимог, суд вважає за можливе визнати факт, для з`ясування якого була призначена генетична експертиза, а саме що [PERSON] не є біологічним батьком [PERSON] , [INFO] . У зв`язку із визнанням судом вказаного факту, позовні вимоги [PERSON] про виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батька підлягають задоволенню. На підставі викладенного,

Outcome: approved