Jurisdiction: civil
Date: 2015-01-22 00:00:00

Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Київській області звернулось до суду з позовом в інтересах держави в особі Вишгородської міської ради Київської області до відповідача [PERSON] про стягнення збитків, спричинених рибним запасам України, посилаючись на те, що відповідач, грубо порушив правила рибальства, а саме: 18.04.2013р. о 00.00 години гр. [PERSON], перебуваючи на шлюзовому каналі Канівського водосховища в районі м. Вишгорода Київської області, грубо порушив правила рибальства - проводив вилов риби в заборонений (нерестовий період), без належного дозволу органів рибоохорони, забороненим знаряддям вилову - сіткою з жилки з гумового човна, при цьому виловив рибу цінних видів, а саме: плітка - 5шт., судак - 1шт., окунь - 2шт. загальною вагою 5кг., чим завдав збитків рибним запасам України на загальну суму 969,00 грн. Своїми діями відповідач порушив вимоги ст.ст.52-1,63 Закону України «Про тваринний світ», п.3.15 Правил рибальства. Постановою судді Вишгородського районного суду від 21.06.2013року відповідача було визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП та притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в сумі 510,00 грн. Проте питання відшкодування збитків, заподіяних рибному господарству України, не вирішено. Згідно довідки-розрахунку сума шкоди становить 969,00 грн. На підставі викладеного, позивач просить суд стягнути з відповідача майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в розмірі 969,00 грн. та судові витрати покласти на відповідача. Представник Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Київській області та представник Нижчедубечанської сільської ради Вишгородського району Київської області в судове засідання не з'явились, про час, день та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити та розглянути справу у його відсутності (а.с.17); причини неявки представника Нижчедубечанської сільської ради Вишгородського району Київської області суду не відомі. Відповідач в судове засідання не з"явився , повідомлявся про розгляд справи, причини його неявки в судове засідання невідомі, клопотань та заяв не надходило. Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до наступного. Судом встановлено, що 18.04.2013 року о 00.00 гр. [PERSON], перебуваючи на шлюзовому каналі Канівського водосховища в районі м. Вишгорода Київської області, грубо порушив правила рибальства - проводив вилов риби в заборонений (нерестовий період), без належного дозволу органів рибоохорони, забороненим знаряддям вилову - сіткою з жилки з гумового човна, при цьому виловив рибу цінних видів, а саме: плітка - 5шт., судак - 1шт., окунь - 2шт. загальною вагою 5кг. Своїми діями [PERSON] порушив вимоги ст.ст.52-1,63 Закону України «Про тваринний світ», п.3.15 Правил рибальства. Згідно п.3.15. Правил забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Крім того, ст.52-1 Закону України «Про тваринний світ» передбачає, що для добування об'єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Постановою судді Вишгородського районного суду Київської області від 21.06.2013року відповідача було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП і на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 510,00грн. з вилученням знаряддя вчинення правопорушення (сітки з жилки) та знищенням засобу вчинення правопорушення (гумового човна). Вказана постанова набрала законної сили (а.с.8). Таким чином, вина [PERSON] є доведеною і, відповідно до ч.4 ст.61 Цивільного процесуального кодексу України не потребує доказуванню. Проте питання відшкодування збитків, нанесених рибному господарству України, не вирішено. Статтями 68,69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України в повному обсязі. Відповідно ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. На підставі ст.10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Згідно ст.1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно довідки-розрахунку сума шкоди, заподіяної [PERSON] ресурсам держави, що розрахована у відповідності до Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011року №1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», становить 969,00 грн. (а.с.9). Відповідно до ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Якщо питання про відшкодування винним майнової шкоди, завданої в результаті вчинення адміністративного правопорушення, не вирішено відповідно до частини 1 або частини 2 статті 40 КУпАП, то згідно частини 3 статті 40 КУпАП питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Таким чином, оскільки неправомірними діями [PERSON] рибному господарству нанесені збитки, тому з відповідача підлягає стягненню заподіяна шкода в сумі 969,00грн. Згідно п.7 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору звільняються державні органи, підприємства, установи, організації, громадські організації та громадяни, які звернулися у випадках, передбачених законодавством, із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб. Стаття 88 ЦПК України передбачає, що якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Таким чином з відповідача з необхідно стягнути судовий збір в сумі 243,60 грн. Враховуючи викладене,

Outcome: approved