Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-26 00:00:00

У квітні 2016 року [PERSON] звернувся до суду із позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Просить стягнути з відповідачки 8524 гривні або відшкодувати збитки в натурі, виконавши ремонт у пошкоджених залиттям кімнатах. Заявлені вимоги позивач мотивує тим, що він є власником квартири [ADDRESS]. З вини відповідачки, яка проживає поверхом вище, уже тричі було залито його квартиру. Востаннє це сталося 22 лютого 2016 року. В результаті залиття квартири стіни та стелі у кухні, кімнаті, ванній та туалеті пожовкли, шпалери відклеїлись. Відповідачка з чоловіком спочатку погодилася переклеїти шпалери, однак згодом від своїх слів відмовилися. У судовому засіданні позивач [PERSON] позов підтримав частково, просить стягнути з відповідачки 8524 гривні майнової шкоди, завданої залиттям квартири, оскільки про проведення ремонтних робіт з чоловіком відповідачки їм не вдалося домовитися і він не бажає, щоб відповідачі такий ремонт проводили. Пояснив, що в позовній заяві допущено описку, залиття квартири з вини відповідачки сталося не 22 лютого 2016 року, а 19 лютого 2016 року, як зазначено у акті. У акті про залиття квартири від 29 лютого 2016 року вказано, що зі слів мешканців квартири [ADDRESS] залиття сталося через те, що під ванною злетів зливний сифон. Всі кімнати у його квартирі були залиті гарячою водою. Відповідачка визнала, що затоплення відбулося з їх вини. Представник позивача, [PERSON] позов підтримав з підстав, зазначених у позовній заяві. Пояснив, що затоплення квартири його сина відбулося 19 лютого 2016 року у пятницю. Вони з дружиною прийшли ввечері відразу після затоплення. Квартира була мокра. Вода стояла у плафонах, у щитовій, світло зникло. Відразу після затоплення вони пішли до власників квартири № 94. Очевидцями цього були [PERSON] з квартири № 91. Чоловік [PERSON] виявив, що у них випав зливний шланг у ванній. Третя особа [PERSON] позов підтримала, наполягає на стягненні шкоди. Нею позов не предявлявся. Затоплення сталося 19 лютого 2016 року. Відповідачка [PERSON] у судовому засіданні позов визнала частково. Пояснила, що о 05-30 год. 19 лютого 2016 року у них в квартирі було сухо і вони не топили сусідів. За сім днів до того було затоплення від сусідів з сьомого поверху. У них вирвало трубу. 22 лютого 2016 року о 20-30 до них прийшли батьки і квартирант позивача з претензією, що вони їх квартиру затопили. Мати позивача почала кричати. Так як у них в квартирі було сухо, вони заперечили. Спустившись у квартиру позивача, вони побачила, що внаслідок затоплення було помокріння стелі в туалеті та ванній. Потім вони з чоловіком виявили, що у них злетів зливний шланг у ванній. Так як ванна у них зашита плиткою, у них було сухо. Вони визнали, що сталося затоплення з їх вини. Фактично вилилася вода з ванни, яка була наповнена наполовину холодною водою. Щоб відшкодувати збитки купили 10 рулонів шпалерів та клей, заплативши 800 гривень. Так як її чоловік спеціалізується на проведенні ремонтних робіт у квартирах, він мав переклеїти шпалери в коридорі, у ванній та туалеті. Потім, внаслідок того, що вони не дійшли згоди з позивачем, ті шпалери здали в магазин. Погоджується відшкодувати 1000 гривень збитків, завданих залиттям квартири. Не погоджується з актом про затоплення квартири, оскільки при складанні були присутні лише два працівники ЖЕКу, її квартиру не досліджували та її не ознайомили з актом. Зі звітом про оцінку вартості також не погоджується, оскільки вартість збитку має встановлюватися експертом. Звіт складено через значний проміжок часу після затоплення. Представник відповідачки [PERSON] позов не визнав. Він домовився з позивачем, що поклеїть шпалери в коридорі, туалеті та стелю у ванній. У кухні він мав підклеїти шпалери на стелі та покрасити стелю. Затоплення сталося внаслідок того, що у них впав зливний шланг та витекло півванни холодної води. Свідок [PERSON], сусідка позивача, проживає у 91 квартирі по вул. Братів Міхеєвих № 4, яка не перебуває зі сторонами ні в дружніх, ні у ворожих стосунках, суду показала. У лютому 2016 року, дати вона не памятає, десь о 19-20 годині, вона була очевидцем того як сусіди з квартири № 90 шукали звідки їх квартиру затоплюють. Були батьки позивача та квартирант. Вона бачила воду біля щитової на їх площадці в підїзді. У квартирі № 90 вона бачила лише те, що в коридорі були мокрі стеля та стіни, вода була у плафоні люстри. Інших наслідків затоплення вона не бачила, так як не заходила у квартиру. Сусіди з квартири № 94 пояснювали, що у них в квартирі сухо. Її квартиру жителі квартири № 94 не затоплювали. Приблизно 10 років тому їх затопили інші люди. При цьому 90 квартира не була затоплена. Про інші затоплення нічого не знає. Свідок [PERSON], проживає у [INFO] пояснив, що дати він не памятає, чув шум, що лунав з квартири сусідів № 90. Спорили з приводу залиття квартири. Він бачив [PERSON], його дружину їх квартиронаймача та [PERSON] з чоловіком. До квартири № 90 він не заходив. Бачив наслідки залиття лише через відкриті двері в коридорі. Стеля та шпалери з лівої сторони були мокрі. Шпалери відстали від стіни. Свідок [PERSON], працює майстром в МК ВЖРЕП № 7, суду показала, що на заяву про залиття квартири [ADDRESS] вона та головний інженер ЖЕКу№ 7 29 лютого 2016 року обстежували квартиру № 90. Зі слів мешканців квартири в акті вказали дату залиття. Оскільки мешканець квартири № 94, з якою вона спілкувалася на площадці в підїзді будинку визнала, що затоплення сталося через те, що у них у ванній впав зливний шланг, квартиру 94 вони не оглядали. Майстер Прихватило при огляді присутньою не була. Вона проводила обміри плям, що виникли на стелі та стінах, внаслідок затоплення та відобразила це в акті. У всій квартирі були плями від затоплення. Плями були вологі та жовті. Акт передали власнику квартири № 90. Свідок [PERSON] суду показав, що за домовленістю із власником він проживає у [INFO]. Дати він не памятає, у лютому 2016 року, 06-30 год. в пятницю він побачив, що в кімнаті зі стелі біжить вода. Він пробив шпалери та підставив миску, щоб вода витекла. Після цього він піднявся до сусідів у квартиру № 94, однак йому двері не відкрили. Він зібрав мокрі доріжки та пішов на роботу. Вода вже не бігла. О 17-00 він прийшов з роботи та ввечері побачив, що в коридорі тече вода. Він зателефонував власникові квартири. Через деякий час приїхали батьки власника та стали виясняти з власниками квартири № 94 щодо залиття. Спочатку вони спустилися до них у квартиру, а потім, піднявшись до себе виявили, що у них випав шланг у ванній. Вони визнали свою вину у затопленні квартири. Потім вони вирішували питання щодо того, що будуть переклеювати шпалери. Однак так і не домовилися. Внаслідок того затоплення всі кімнати в квартирі були затоплені. У ванні була мокра лише стеля. У інших кімнатах і стіни, і стеля. Вода в кімнату ввечері вже не лилася. Лилася тепла вода. Фактично кімнату було затоплено зранку того ж дня. Внаслідок залиття зникло світло, яке він сам відремонтував. Відповідачка з її чоловіком заміряли рулеткою стіни. Свідок [PERSON], головний інженер МКВЖРЕП № 7 суду показав, що він в складі комісії виходив на затоплення квартири [ADDRESS]. Подробиць не памятає. Він підписував акт, відомості у ньому відповідають дійсності. Дослідивши докази, суд доходить висновку про часткове задоволення позову з таких підстав. Судом встановлено, що на підставі договору купівлі-продажу [PERSON] являться власником ? частки квартири [ADDRESS]. Власником іншої ? частки квартири є [PERSON] ( а.с.12, 12а) Власником квартири [ADDRESS] являється [PERSON]. Відповідачка мешкає у вказані квартирі разом з чоловіком та дитиною ( вказані обставини суд встановив відповідно до частини першої статті 61 ЦПК України). Відповідно до положень ч.1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч.2 ст. 1166 ЦК України). Частиною 1 ст. 57 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. За правилами ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобовязати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини та якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов'язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу, а позивач має довести, що йому така шкода завдана, розмір шкоди та причинний звязок між шкодою та наслідками. На підтвердження факту затоплення квартири та розміру збитків позивачем надано акт про затоплення квартири та звіт субєкта оціночної діяльності про розмір збитку. [PERSON] про залиття встановлено Наказом від 17 травня 2005 року №76 Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства, який зареєстровано в МЮ України 25 серпня 2005 року №927/11207 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій». Згідно Додатку № 4 в акті повинні бути відображені такі відомості: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з\~\~ вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття, підписи власників квартир. Акт має бути затверджений директором ЖЕКу. З акта складеного комісією МКВЖРЕП № 7 29 лютого 2016 року вбачається, що 19 лютого 2016 року з вини [PERSON], яка проживає у [INFO] сталося залиття квартири [ADDRESS]. Причиною затоплення в акті зазначено халатне відношення мешканців квартири [ADDRESS] до сантехнічного обладнання ( з їх слів під ванною впав сифон) ( а.с. 6). У акті зазначено дату його складання; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; описано характер пошкоджень, встановлено причину залиття квартири. Акт затверджений директором ЖЕКу Відповідачка та її представник у судовому засіданні підтвердили, що внаслідок того, що у них у ванній злетів зливний сифон у квартиру позивача полилось вода з ванни. У акті зазначено наслідки залиття квартири. Так, у кімнаті на стелі та на стіні жовті плями; в кухні жовта пляма на стелі; в коридорі плями на стелі та стінах, місцями шпалери відклеїлись, у ванній кімнаті плями на стелі на шпалерах жовті плями, у туалеті на стелі жовті плями, шпалери відклеїлися від основи ( а.с .6). Твердження відповідачки щодо невідповідності вказаних у акті наслідків залиття квартири та дати затоплення суд відхиляє, з таких підстав. Зазначені у акті наслідки залиття квартири виявлено працівниками МК ВЖРЕП № 7, майстром [PERSON], та головним інженером [PERSON] [PERSON] у судовому засіданні, будучи попередженою про кримінальну відповідальність, показала, що обставини вказані у акті щодо наслідків затоплення відповідають дійсності. Вона проводила обміри плям, що виникли внаслідок затоплення. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON], який проживає у [INFO], що зранку в пятницю, дати він не памятає, в кімнаті зі стелі полилася вода. В подальшому, ввечері, коли повернувся з роботи знову побачив воду на стіні в коридорі. Внаслідок затоплення було пошкоджено всі кімнати квартири. Зазначені у акті обставини підтвердив свідок [PERSON] На переконання суду, та обставина, що відповідачка з актом не ознайомлена та один з членів комісії майстер [PERSON] не була присутня під час складання акту, не свідчить про відсутність події залиття квартири 19 лютого 2016 року. Той факт, що залиття квартири сталося саме 19 лютого 2016 року, як вказано у акті, а не 22 лютого 2016 року, як стверджує відповідачка, крім акту доводиться показаннями свідка [PERSON], який пояснив, що затоплення квартири сталося у пятницю. Про те, що залиття квартири було саме в пятницю ствердила також і відповідачка у судовому засіданні 27.09.2016. 19 лютого у 2016 році припадало на пятницю. Доказів, що затоплення квартири відбулося у інший день суду не надано. Та обставина, що внаслідок затоплення, що сталося 19 лютого 2016 року, було пошкоджено стелю в кухні та стелю і стіни в кімнаті доведено актом про затоплення квартири, показаннями свідків [PERSON] та [PERSON], звітом про оцінку вартості збитку. Факт залиття квартири № 90 відповідачка визнала. Однак не надала належних та допустимих доказів, що залиття кімнати та кухні в квартирі № 90, які вона оспорює, сталося з вини інших осіб. Судом відповідно до частини четвертої статті 10 ЦПК України неодноразово розяснювалося відповідачці її право заявити клопотання про признання судової будівельно-технічної експертизи для спростування її вини у затопленні кімнати та кухні у квартири, а також для визначення розміру шкоди. Роз"яснювалися наслідки незаявлення такого клопотання. Однак такого клопотання від відповідачки в ході розгляду справи не надійшло. Статтею 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі. У ч. 2 цієї статті зазначається, що збитками є втрати, яких особа зазнала, у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Частиною 3 статті 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Розмір шкоди, завданої залиттям квартири доводиться звітом № 114 субєкта оціночної діяльності [PERSON], відповідно до якого матеріальна шкода, завдана власнику квартири [ADDRESS], внаслідок залиття квартири складає 8 524 гривні ( а.с. 16-35). Не погоджуючись з розміром шкоди, відповідачка не надала суду доказів про інший розмір шкоди. Оцінюючи достовірність та допустимість кожного доказу, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності, суд вважає доведеним факт залиття 19 лютого 2016 року квартири [ADDRESS] з вини власника квартири поверхом вище - № 94, належної на праві власності [PERSON] та вважає доведеним розмір завданих збитків, завданих залиттям квартири. Разом з тим, як зазначалося вище, власниками квартири [ADDRESS], в рівних долях є позивач та [PERSON]. Оскільки предявлено позов відшкодування шкоди, завданої майну особи, а [PERSON], співвласник майна, з вимогами про відшкодування шкоди до суду не зверталась, стягненню з відповідачки на користь позивача підлягає половина вартості шкоди, завданої залиттям квартири, в розмірі 4262 гривні ( 8522:2). Відповідно до частини першої статті 88 ЦПК України з відповідачки на користь позивача слід стягнути 275 гривень 60 копійок витрат по сплаті судового збору, пропорційно задоволеним позовним вимогам ( 4262*551,2:8528).

Outcome: partial