Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-08 00:00:00

Представник позивача [PERSON] звернувся до суду в інтересах [PERSON] до [PERSON] з позовом про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням , у якому просить зобов`язати відповідача усунути перешкоди в користуванні належної їй на праві спільної часткової власності квартири [ADDRESS] , а саме зобов`язати [PERSON] , [INFO] надати безперешкодний доступ [PERSON] до квартири [ADDRESS] та ключів від усіх дверних ( навісних) замків до вказаної квартири на першому поверсі. Свої вимоги мотивує тим, що їй та відповідачу на праві спільної часткової власності належать по 42/400 частці вказаної квартири. Вказує, що квартира складалася з трьох житлових кімнат площею 16.20 кв.м, 8.20 кв. м. та 12.4 кв.м., а також інших нежитлових приміщень. Однак відповідач без згоди позивачки здійснив перепланування квартири, внаслідок чого кімната площею 16.20 кв. м та кімната площею 8.20 кв.м були об`єднані у одну кімнату. Таким чином відповідно, технічного паспорту від 23.09.2020 року квартира на момент звернення до суду складається з двох кімнат житловою площею 24.5 кв.м та 12.4 кв.м, а також інших нежитлових приміщень. Зазначає, що в квартирі зареєстровані [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . До 2020 року позивачка [PERSON] проживала одна в зазначеній квартирі, в кімнаті на першому поверсі. Однак на початку 2020 року відповідач переїхав і на постійній основі поселився в спірну квартиру. Через постійні суперечки позивачки з відповідачем, позивачка залишила кімнату на першому поверсі та перейшла жити в кімнату на другому поверсі. В подальшому відповідач встановив замки на вхідні двері до кімнати площею 24.5 кв.м. З того часу відповідач не даючи позивачці ключів від зазначеної кімнати та іншими діями перешкоджає позивачці користуватися цією кімнатою, а також кухнею, ванною та санвузлом. 11 січня 2021 року до Шевченківського районного суду надійшла зустрічна позовна заява від [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визначення порядку користування житловим приміщенням. Ухвалою суду від 11.01.2021 року об`єднано первісний позов з зустрічним та прийнято до спільного розгляду разом. Ухвалено справу розглядати в загальному позовному провадженні та призначено підготовче судове засідання. В зустрічному позові позивач [PERSON] вказує, що квартира [ADDRESS] , згідно свідоцтва про право власності належить на праві спільної часткової власності його матері [PERSON] , брату - [PERSON] та належала до смерті його покійному батькові [PERSON] [INFO] батько позивача за зустрічним позовом [PERSON] - помер. Після його смерті відкрилась спадщина, яку він з братом та матір «ю прийняли , як особи які спільно проживали. Таким чином квартира [ADDRESS] належить сторонам у справі на праві спільної сумісної власності. Вказує, що в квартирі зареєстровані та проживають [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , він та двоє його дітей [PERSON] , [PERSON] . До лютого він не користувався квартирою та разом зі своєю сімєю проживав в орендованій квартирі. Однак з 20.02.2020 року змушений був повернутися в квартиру співвласником якої він є та з цього часу проживає в спірній квартирі разом зі своєю сімєю. З моменту вселення в квартиру повністю сплачує комунальні послуги. На момент вселення, квартира складалася з двох житлових кімнат, в одній з яких, а саме в кімнаті розташованій на другому поверсі, площею 12.4 кв.м , мешкала [PERSON] . Житлова кімната, що знаходиться на першому поверсі, площею 24.5 кв.м. на момент його вселення була в занедбаному стані, захаращена старими речами та меблями. Вказує, що він привів кімнату у житловий стан, утеплив фасад, відремонтував кухню. Після чого, його матір [PERSON] почала постійно порушувати правила співжиття. Зокрема постійно вчиняє сварки та скандали, ображає його неповнолітнього сина [PERSON] , який є дитиною- інвалідом, в зв`язку з чим дитина боїться залишатися вдома без батьків. 10.12.2020 року вона перенесла свої речі в кімнату на першому поверсі і сказала, що має намір надалі жити в цій кімнаті. Серед ночі включила гучну музику від якої син прокинувся та перелякався. Від таких дій [PERSON] дитина постійно потерпає, має психосоматичні та психоемоційні порушення. Згідно рекомендацій психолога, дитині необхідно уникати психотравмуючих ситуацій. Тому вважає за доцільне встановити порядок користування квартирою, при якому у користування [PERSON] виділити житлову кімнату , площею 12.4 кв.м., що знаходиться на другому поверсі, а у його користування та членів його сім`ї - [PERSON] , [PERSON] , та відповідача [PERSON] житлову кімнату площею 24.5 кв.м. Підвал 1 площею 9.2 кв.м., коридор 2-1 площею 7.6 кв.м., санвузол 1-4, площею 3.1 кв.м., кухню площею 9 кв.м., веранду площею 4.1 кв.м.. веранду площею 5.2 кв.м. пропонує залишити у спільному користуванні. Вказує, що житлова площа квартири складає 36.9 кв.м. з розрахунку на 3 співвласники, площа, що припадає на частку [PERSON] у праві спільної часткової власності на квартиру складає 12.3 кв.м. При цьому він пропонує виділити їй у користування житлову кімнату площею 12.4 кв.м.що не призведе до погіршення її житлових умов. 11.01.2021 року відповідачем за первісним позовом - [PERSON] був надісланий відзив на первісну позовну заяву. Де останній вказує, що заявлені вимоги [PERSON] не визнає, вважає їх безпідставними та такими що не заслуговують на увагу. Квартира [ADDRESS] . Вказує, що доводи позивача [PERSON] про відсутність опалення в кімнаті на другому поверсі є неправдиві, так як кімната опалюється електричними конвекторами і [PERSON] проживала в цій кімнаті до того часу як він з сім`єю не переселився в спірну квартиру. Та обставина, що кімната на другому поверсі не об лаштована ванною, туалетом не свідчить про неможливість в ній проживати, оскільки ці приміщення наявні на першому поверсі і ніхто не забороняє їй ними користуватися. 16 січня 2021 року представником позивача за первісним позовом [PERSON] була подана відповідь на відзив, в якій останній вказує на те, що відповідача за первісним позовом [PERSON] до вселення в спірну квартиру проживав у квартирі своєї дружини [PERSON] . Квартира, яку згодом продали, була спільним майном подружжя. Крім того , вказує, що у [PERSON] є будинок у селі Шершинівка Тернопільської області. Коли у [PERSON] виникли сімейні негаразди він вирішив повернутися у спірну квартиру. В той час на першому поверсі квартири проживала [PERSON] , яка зробила капітальний ремонт під час якого були замінені дверні рамки з дверима, в трьох кімнатах замінені вікна, загальна вартість робіт 5000грн. У 2018 році позивачка [PERSON] змінила драбину до мансарди з дерев`яної на металеву, це коштувало 8000грн. В ході проведення цих робіт ніхто їй матеріально ні будь чим іншим не допоміг. Цією відповіддю позивачка за первісним позовом [PERSON] також заперечує те, що вона проживала на другому поверсі. Вказує, що більше 10 років вона хворіє. І в той час як на першому поверсі ніхто не проживав у неї не було потреби підійматися на другий поверх. Вказує, що [PERSON] вчиняються різноманітні дії провокаційного характеру, що спричиняють конфліктні ситуації. Тому наполягає на задоволенні первісного позову та просить відмовити у зустрічному позові. 19 січня 2021 року представником відповідача за зустрічним позовом [PERSON] був поданий відзив на зустрічну позовну заяву, в якому останній вказує, що вимоги зустрічного позову позивач не визнає , оскільки вони є необґрунтовані та безпідставні. Факти викладені у позовній заяві не відповідають фактичним обставинам справи. Та надає пояснення, що аналогічні в раніше поданих документах. 28 січня 2021 року до Шевченківського районного суду надійшла заява від відповідача за зустрічним позовом [PERSON] визнання позову. У вказаній заяві останній зазначає, що було б доцільно визначити порядок користування квартирою запропонований [PERSON] , виділивши бабусі кімнату на другому поверсі. При цьому [PERSON] категорично заперечує проти такого порядку, коли б в його користування було визначена одна спільна кімната. Так як бабуся постійно влаштовує скандали та сварки, в ході яких ображає його та малолітнього брата, принижує їх, висловлюється нецензурною лайкою. 28.01.2021 року до Шевченківського районного суду надійшла заява від відповідача за зустрічним позовом [PERSON] про визнання позову . У вказаній заяві останній заперечує проти визначення такого порядку згідно якого він проживав би в одній кімнаті з своєю матір`ю, оскільки з нею склалися неприязні стосунки, вона постійно свариться ображає його та членів його сім`ї. 03.02. 2021 року представником відповідача за зустрічним позовом [PERSON] було подане заперечення на відзив. В якому останній вказує, що [PERSON] проживає в кімнаті на другому поверсі не з своєї волі. Атому що [PERSON] з сім`єю чинять їй перешкоди у користуванні приміщеннями на першому поверсі. Вказує, що [PERSON] заволодів її квитанціями про сплату комунальних послуг. І те, що він платить з моменту вселення комунальні послуги сам є неправдою. В судовому засіданні позивач за первісним позовом, а відповідачка за зустрічним позовом [PERSON] вказала, що вона є людиною похилого віку. В кімнаті на другому поверсі вона жити не може оскільки їй фізично важко підійматися сходами, які до того ж знаходяться на вулиці. Взимку сходи слизькі, що ще більше ускладнює ситуацію. На другому поверсі немає зручностей - ванни та туалету. Вона змушена з допомогою мотузки підіймати для себе пляшки з водою. Вказує, що хоче залишитися проживати в кімнаті на першому поверсі і жити там разом з своїм внуком [PERSON] . А всім решта мешканцям квартири виділити кімнату на другому поверсі. Вказує, що була б згідна проживати на другому поверсі при умові що син [PERSON] зробить їй на другому поверсі ванну, туалет та кухню. Та зазначає, що було б найкраще якби всі знову виселилися з спірної квартири. Просить її первісний позов задовольнити, а в зустрічному позові відмовити. Представник [PERSON] - [PERSON] окрім сказаного позивачкою наголошував на тому, що [PERSON] є людиною похилого віку і відселити її на другий поверх є неможливим . Крім того вказував, що в кімнаті на другому поверсі взимку холодно. Там стара електропроводка і включення електричних приладів обігріву є ускладненим. Також сказав, що відповідачу за зустрічним позовом [PERSON] немає потреби приходити в спірну квартиру та ночувати там. Відповідач за первісним позовом, а позивач за зустрічним [PERSON] суду пояснив, що він до лютого 2020 року проживав з сім`єю окремо від матері. Однак в нього виникли складні життєві обставини, які змусили його повернутися в квартиру де він зареєстрований. Матір спочатку була рада, що він повертається. І спочатку все було добре та мирно. З метою проживання в цій квартирі він звільнив кімнату на першому поверсі від старого мотлоху, яким вона була заповнена, тому що в ній ніхто не жив, зробив ремонт на всьому першому поверсі, в тому числі оздобив кухню, ванну та туалет, утеплив фасад будинку та утеплив кімнату на другому поверсі. Тоді його матір захотіла жити внизу. Хоча до цього часу постійно жила в кімнаті на другому поверсі. Вказує, що матір постійно порушує правила співжиття , включає посеред ночі музику, лякає дитину. Зазначає, що на даний час у нього немає коштів щоб зробити матері такі зручності на другому поверсі , які вона хоче. Тому обіцяє, що буде це робити поступово по мірі виникнення фінансових можливостей. Просить в задоволенні первісного позву відмовити. Його зустрічний позов - задовольнити. Представник [PERSON] - [PERSON] окрім сказаного, просила врахувати інтереси неповнолітнього сина [PERSON] , який хворіє , є дитиною - інвалідом, йому потрібно навчатися в умовах тиші та спокою. А він в зв`язку з ситуацією що склалася дуже боїться свою бабусю і перебуває в зв`язку з цим у стані постійного стресу.З цією метою просить відмовити в задоволенні первісного позову та задовольнити вимоги зустрічного позову. Відповідач за зустрічним позовом [PERSON] вказав, що він є рідним братом [PERSON] і сином [PERSON] . Каже, що він також зареєстрований в спірній квартирі і є одним з її співвласників. Він в квартирі не проживає, але інколи приходить і ночує в ній. Коли він приходить, то спить на підлозі або він або син [PERSON] - [PERSON] . Каже, що матір веде себе недобросовісно, з усіма свариться. До того як [PERSON] переїхав у цю квартиру вона жила на другому поверсі і її все влаштовувало. Вказав суду, що було б доцільніше визначити порядок користування спільною квартирою таким чином, щоб матері виділити кімнату на другому поверсі, а допоміжні приміщення залишити в спільному користуванні. Також зазначає, що перешкод у користуванні приміщеннями на першому поверсі матері ніхто не чинив. Відповідач за зустрічним позовом [PERSON] вказав, що він є сином [PERSON] . Каже, що бабуся [PERSON] постійно з усіма свариться. До того часу як вони перейшли жити в цю квартиру вона жила в кімнаті на другому поверсі. Коли в них ночує дядько [PERSON] , то він або дядько сплять на підлозі. Він би хотів жити в одній кімнаті з своїми батьками. З бабусею в одній кімнаті жити він не згідний. Також пояснив, що він працює , інколи в нічні зміни, то приходить спати додому вдень, або ж ночує у своєї дівчини та вказав , що він приймає матеріальну участь у житті сім`ї, купує продукти, дає гроші на сплату компослуг. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії [NUMBER] від 08 вересня 2003 року, посвідченого секретарем виконавчого комітету Чернівецької міської ради Васильчишин О.М., зареєстрованого 10 вересня 2003 в Чернівецькому обласному бюро технічної інвентаризації на праві приватної спільно - часткової власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] належить по 42/400 частини вказаної квартири кожному ( а.с.20-22.) У відповідності до свідоцтва про смерть [PERSON] [INFO] , помер ( а.с.13) У відповідності до довідки про склад сім`ї ві 04.03.2019 року до складу сім`ї [PERSON] входять - вона [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ( а.с.15) Відповідно до довідки КЖРЕП; №2486 від 09.11.2020 року до складу сімї [PERSON] входять: [PERSON] ( співвласник), [PERSON] (співвласник) , [PERSON] (співвласник), [PERSON] , [PERSON] (а.с.17) . Відповідно до довідки №44/02-14 від 18.09.2020 року виданої [PERSON] , він є одним із спадкоємців спадкового майна [PERSON] , по спадковій справі № 6/2020( а.с. 78). Відповідно до довідки ЧКОБТІ зареєстроване право власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] по 42/400 вказаної квартири у кожного ( а.с.90) Відповідно до довідки ЧКОБТІ № 2038 від 23.09.2020 року виданої [PERSON] встановлено, що житловий будинок в [ADDRESS] побудований в 1948 році, аг пл..165.6 кв.м., житловою площею 81.2 кв.м. .Згідно примітки до довідки , загальна площа будинку збільшилася на 3.8 м.кв. за рахунок заскління терасиЮ житлова площа збільшилася на 0.1 кв.м. за рахунок розбору некапітального пере стінку між кімнатами. ( а.с.91). Відповідно до термінових заборонних приписів [PERSON] заборонено в будь який спосіб контактувати з [PERSON] , [PERSON] ( а.с.92-96). Відповідно до постанов Шевченківського районного суду від 07.07.2020 року, 04.8.2020 року, 29.09.2020 року. 29.09.2020 року29.09.2020 року05.10.2020 року [PERSON] в справах про адміністративні правопорушення за ст173-2 КУпАП оголошено усні зауваження. ( а.с.97-102) Відповідно до довідки серії 12ААБ від 18.09.2019 року [PERSON] протипоказана робота в звичайних виробничих умовах.( а.с.103) Відповідно до свідоцтва про народження [PERSON] народився [INFO] .( а.с.105) Відповідно до довідки № 76 від 19.05.2017 року [PERSON] 06.09.2012 року хворіє на хронічний гломерулонефрит ( а.с.106) Відповідно до посвідчення серії [NUMBER] від 30.06.2017 року [PERSON] є дитиною інвалідом. Відповідно до висновку ЛКК №544 від 30.06.2015 року [PERSON] потребує постійного прийому ліків в зв`язку з гіпертонічною хворобою, ожирінням , цукровим діабетом (а.с.18) У відповідності до експлікації приміщень інвентаризаційної справи будинку садибного типу [ADDRESS] вбачається, що в квартирі наявний підвал заг. площею 9.2 кв.м., на першому поверсі - коридор заг. пл.7.6кв.м, кімната 24.5 кв.м, санвузол аг пл.. 3.1 кв.м., кухня 9 кв.м. , веранда 4.1 кв.м. На другому поверсі - веранда аг.пл.5.2 кв.м, кімната 12.4 кв.м. ( а.с.32). З фотоілюстрацій вбачається, що сходова частина для входу на другий поверх розміщена на вулиці ( а.с.34-36) Згідно висновку №1/2021 психологічного дослідження від 10 січня 2021 року малолітньому [PERSON] для збереження психоемоційного стану, запобігання психотравмуючих ситуацій та зниженню рівня тривоги, рекомендовано обмежити спілкування з кривдником та звернутися за консультацією до дитячого психіатра та психолога (а.с. 65 -71). З копій постанов у справах про адміністратвині праовпорушення вбачається, що між сторонами постійно виникають конфліктні ситуації (а.с. 92-102) Свідок [PERSON] пояснила суду , що дружить з [PERSON] досить давно. [PERSON] проживає в кімнаті на другому поверсі. Свідок називає кімнату «голуб`ятником» з двома вікнами. Каже , що в кімнаті нема зручностей. Син їй обіцяв зробити зручності однак не зробив. В кімнаті нема телевізора. [PERSON] виключають світло. Коли вона йде митися на перший поверх їй відключають воду. Вона сама це не бачила . Усе це їй розказувала [PERSON] . Коли вона була в гостях у [PERSON] , то заходила лиш на перший поверх, на другий не заходила. В кімнату на першому поверсі вона також не заходила тому що [PERSON] туди не заходила. Вона не знає чи двері в кімнату на першому поверсі були зачинені чи відчинені бо вони туди просто не заходили. Чи є в [PERSON] ключі від кімнати першого поверху вона не знає. Свідок [PERSON] пояснила суду, що дружить з [PERSON] давно. [PERSON] робила ремонт, міняла двері і сходи. Діти їй ніколи нічим не допомагали. Діти їй зараз грубіянять. Вона не бачила, щоб [PERSON] не допускали до першого поверху. Також вона не бачила щоб синів [PERSON] не допускала до другого поверху. На другий поверх вона не заходила і не знає яка там температура взимку. В кімнату на першому поверсі свідок також не заходила. Тому що [PERSON] туди не заходила. Чому [PERSON] в кімнату на першому поверсі не заходила, вона не знає, не запитувала. Все це їй відомо зі слів [PERSON] . Свідок [PERSON] суду пояснила, що вона є подругою [PERSON] . Каже що сама особисто не бачила, щоб [PERSON] чинили перешкоди в користуванні кімнатами на першому поверсі. Це їй розказувала [PERSON] . каже, що [PERSON] до того як жити в цій спірній квартирі жила в орендованій квартирі. Там вона змушена була спати на підлозі, бо боялася що син її відправить в психлікарню. Син їй погрожував. Вона цього особисто не чула, це їй розказувала [PERSON] . На перший поверх свідок не заходила. На другому поверсі була, в тому числі і взимку. Бачила, що [PERSON] користується обігрівачем радіатором. Яка там температура не знає, бачила що [PERSON] ходить в носках. Свідок [PERSON] пояснила суду, що вона є сусідкою сім`ї [PERSON] . Вказує що у [PERSON] дуже складний характер. [PERSON] проживає в спірній квартирі протягом одного року. До його вселення в квартирі проживала сама [PERSON] , вона проживала в кімнаті на другому поверсі, їй там завжди було добре, але користувалася вона всією квартирою. В кімнатах на першому поверсі були старі меблі, які [PERSON] після вселення виніс, зніс перегородку і кімната стала більшою, зробив скрізь ремонт, оздобив кухню, ванну, туалет, утеплив фасад. Спочатку все було добре . [PERSON] раділа, що діти приїхали. Потім вона захотіла жити внизу і почала скандалами їх виживати. Постійно проклинає дітей. Перешкод у користуванні нижнім поверхом їй ніхто не чинить. Доступ вона має скрізь. Кімнати на ключ не закриваються. Свідок [PERSON] пояснила суду що вона 38 років проживає по сусідству з [PERSON] . Каже, що протягом останніх 10 років постійно бачить її у вікні другого поверху. Каже що в гостях у [PERSON] буває часто. Коли була останній раз , це було 10 днів назад, бачила як [PERSON] спускалася вниз і користувалася всім, їй ніхто не боронить користуватися зручностями нижнього поверху. Бачила також як [PERSON] підіймалася по сходах. Каже що підіймалася вона на сходи кілька разів і не скаржилася що їй це зробити важко. Внук [PERSON] боїться свою бабусю, каже що бабуся вдарила його. Вказала , що в квартирі живуть [PERSON] з дружиною, двоє його синів та інколи приходить ночувати син [PERSON] - [PERSON] . Свідок не бачила чи робила ремонт [PERSON] . Коли переїхав [PERSON] у спірну квартиру він виніс з першого поверху старий стіл і заніс новий, бо старим було неможливо вже користуватися. На другому поверсі [PERSON] кімнату закриває. ЇЇ сини до неї доступу не мають. Відповідно до статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Відповідно до ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ч. 2 ст. 319 ЦК України власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні свої прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватись моральних засад суспільства. Відповідно до ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно у цілому. Статтею 358 ЦК України визначено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен зі співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Відповідно до частини 1 статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Аналіз наведених норм цивільного законодавства України дає підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, в тому числі й шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема з позовом про усунення перешкод у користуванні власністю (негаторний позов). Аналогічний правовий висновок міститься у постановах Верховного Суду від 15 серпня 2019 року у справі № 337/4446/18 та від 30 вересня 2019 року у справі № 174/51/17. З п.14 Постанови Пленуму Верховного Суду України „Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" №20 від 22.12.1995 року (із наступними змінами) слідує, що у квартирі, яка є спільною частковою власністю може бути встановлено порядок користування приміщеннями квартири, якщо про це заявлено позов. Судом встановлено, що між сторонами виникли правовідносини пов`язані з користуванням житловим приміщенням, яким на праві спільної часткової власності у рівних частках по 42/400 належить квартира [ADDRESS] . Між сторонами відсутня згода у питанні користування належною їм на праві спільної часткової власності квартирою. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 6 постанови від 04 жовтня 1991 року № 7 «Про практику застосування законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що виходячи зі змісту ст. 115 ЦК це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Таким чином, первинне значення у врегулюванні відносин між співвласниками має домовленість. Водночас, при виникненні конфліктної ситуації, яка унеможлює добровільне встановлення порядку користування спільним майном між співвласниками, такий порядок користування може встановити суд. Поряд з цим, виділення у відособлене користування кожному із співвласників частини квартири, яка б відповідала їх ідеальним часткам, в даному випадку є неможливим. Якщо виділ частки будинку в натурі неможливий, суд вправі за заявленим про це позовом встановити порядок користування відособленими приміщеннями (квартирами, кімнатами) такого будинку. Встановлення порядку користування квартирою жодним чином не впливає на розмір часток сторін у праві власності на квартиру і не обмежує їх право власності. Зазначена правова позиція викладена у висновку Верховного Суду України, що викладений у постанові N 6-1500цс15 від 17.02.2016 року, який відповідно до ст.360-7 ЦПК України є обов`язковим для всіх судів України. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи Судом встановлено, що в квартирі проживають [PERSON] , [PERSON] з сім`єю - дружиною [PERSON] , сином [PERSON] , сином [PERSON] , який є дитиною інвалідом. Та інколи туди приходить ночувати [PERSON] , який є одним із співвласників. Також, встановлено в судовому засіданні, зокрема показами сторін та свідків, що [PERSON] до вселення в спірну квартиру її сина - [PERSON] з сім`єю, постійно проживала в кімнаті на другому поверсі. Біля вказаної кімнати в коридорчику облаштувала міні кухню, в якій є водовідведення. Це подекуди не заперечувалося самою [PERSON] , яка також не заперечувала, що ключ від кімнати на другому поверсі знаходиться виключно в неї і ніхто інший доступу до вказаної кімнати не має. Встановлено, і також не заперечувалося усіма сторонами, що відразу після вселення [PERSON] з сім`єю, відносини між сторонами панували дружні. Останнім часом [PERSON] , її сином [PERSON] чиняться перешкоди у користуванні приміщеннями на першому поверсі: кімнатою, площею 24.5 кв.м., санвузлом, кухнею, ванною, коридорами. Як встановлено також в судовому засіданні з пояснень позивача [PERSON] та відповідачів за зустрічним позовом [PERSON] , [PERSON] , свідків, доказів, що містяться в письмових документах, після вселення в спірну квартиру [PERSON] зробив ремонт в приміщеннях на першому поверсі, облаштував кухню, ванну, туалет, демонтував перегородку в кімнатах першого поверху: пл.. 16.2 кв.м та пл..8.2 кв.м. , з чого утворив велику кімнату пл. 24.5 кв.м., утеплив фасад будинку. Та разом з дружиною і двома синами, один, з яких, як було встановлено в судовому засіданні, є дитиною інвалідом, став проживати в кімнаті на першому поверсі. В цю ж кімнату на першому поверсі, періодично приходить ночувати один з співвласників - відповідач за зустрічним позовом [PERSON] . Та коли він там ночує - спить на підлозі. Такий порядок користування квартирою у сторін утворився самостійно. Та як зазначили в судовому засіданні обидві сторони спору, спочатку, після вселення [PERSON] з сім`єю до спірної квартири, такий порядок всіх влаштовував і конфліктів та спорів не було. Тому суд, об`єктивно дослідивши всі обставини справи, не вважає за правильне змінювати цей устрій. Однак зважаючи на те, що сторони почали порушувати правила співжиття, суд, дослідивши докази по справі в їх сукупності, прийшов до висновку про необхідність задоволення первісного позову частково, усунути перешкоди в здійсненні [PERSON] її права спільної часткової власності в квартирі [ADDRESS] шляхом зобов`язання відповідача [PERSON] надати позивачу [PERSON] безперешкодний доступ до приміщень на першому поверсі квартири [ADDRESS] та ключів від усіх дверних ( навісних) замків до вказаної квартири на першому поверсі. В доступі до кімнати площею 24.5 кв.м. - відмовити, оскільки в цій кімнаті проживають всі решта члени родини, в тому числі дитина - інвалід. Що стосується зустрічного позову, враховуючи те, що відповідач за цим позовом [PERSON] до вселення сина [PERSON] постійно проживала в кімнаті на другому поверсі, беручи до уваги визнання цього позову відповідачами [PERSON] та [PERSON] , зважаючи на той факт, що з розрахунку на 3 співвласники, площа, що припадає на частку [PERSON] у праві спільної часткової власності складає 12.3 кв.м, а площа кімнати на другому поверсі, яку пропонується зайняти [PERSON] становить 12.4 кв. м., що більш ніж ідеально відповідає її частці у власності, та окрім цього до кімнати в коридорчику облаштована міні кухня, враховуючи також інтереси неповнолітнього сина [PERSON] - [PERSON] , який є дитиною інвалідом і згідно висновку психолога йому рекомендовано обмежити спілкування з кривдником, суд вважає за правильне задовольнити вимоги зустрічного позову повністю. Визначити порядок користування в квартирі [ADDRESS] шляхом виділення [PERSON] житлової кімнати площею 12.4 кв.м. Виділити [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] [PERSON] житлову кімнату площею 24.5 кв.м. У спільному користуванні залишити підвал площею 9.2 кв.м, коридор площею 7.6 кв.м, санвузол площею 3.1 кв.м, кухню площею 9.0 кв.м, веранду площею 4.1 кв.м, веранду площею 5.2 кв.м. На підставі вимог статті 141 ЦПК України, зважаючи на часткове задоволення і первісного і зустрічного позовів, судові витрати стягненню з сторін на користь інших не підлягають.

Outcome: partial