Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-28 00:00:00

Позивач Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області звернулось до суду з позовом до відповідача [PERSON] про відшкодування шкоди. Свої вимоги позивач мотивує тим, що 11.02.2019 року приблизно о 16.00 год. [PERSON] на р.Десна в с.Осещина у Вишгородському районі Київської області порушив правила рибальства, а саме проводив виловив риби вудкою з криги. При цьому виловив риби: судак - 7 шт, загальною вагою 2,26 кг, кожен з яких менший за встановлені розміри для вилову, чим перевищив максимально дозволений прилов риби на 70 %, а саме судак - 5 шт, чим завдав збитків рибному господарству України на суму 2550 грн. Своїми діями [PERSON] порушив п.4.12 Правил любительського і спортивного рибальства, ст.63 ЗУ «Про тваринний світ» та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП. Постановою Управління від 11.02.2019 року відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення. Як зазначає позивач, з метою досудового врегулювання спору відповідачу було направлено лист від 16.04.2019 року № 2-7-19/2220-19 з пропозицією в місячний термін з дня його отримання добровільно відшкодувати шкоду, завдану внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Оскільки відповідач не відшкодував завдані збитки, позивач просить стягнути з нього 2550,00 грн. на відшкодування матеріальної шкоди та 1921 грн. судового збору. Ухвалою суду від 09.12.2019 року було відкрито провадження у справі та призначено справу в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами. В судове засідання представник позивача не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшла заява про розгляд справи у його відсутність, в якій представник позивача не заперечує проти винесення заочного рішення. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника, за наявних у справі матеріалів. Відповідач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчать повідомлення про вручення поштових відправлень, про причини неявки не повідомив. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності відповідача, за наявних у справі матеріалів та постановити заочне рішення, проти чого не заперечував представник позивача у своїй заяві. В судове засідання представник третьої особи не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшов лист представника третьої особи, в якому представник просить розглядати справу в його відсутність. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника третьої особи, за наявних у справі матеріалів. Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з"явились, відповідно до ст.247 ч.2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. 11.02.2019 року приблизно о 16.00 год. [PERSON] на р.Десна в с.Осещина у Вишгородському районі Київської області порушив правила рибальства, а саме проводив вилов риби вудкою з криги. При цьому виловив риби: судак - 7 шт, загальною вагою 2,26 кг, кожен з яких менший за встановлені розміри для вилову, чим перевищив максимально дозволений прилов риби на 70 %, а саме судак - 5 шт, чим завдав збитків рибному господарству України на суму 2550 грн. Своїми діями [PERSON] порушив п.4.12 Правил любительського і спортивного рибальства, ст.63 ЗУ «Про тваринний світ» та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП. Постановою Управління Державного агентства рибного господарства у м.Києві та Київській області від 11.02.2019 року відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн. Відповідно до розрахунку матеріальної шкоди, розмір шкоди, заподіяної відповідачем, становить 2550 грн. Відповідачем не надано доказів помилковості чи неправильності такого розрахунку, в зв`язку в чим суд вважає його достовірним. Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку і розмірах, встановлених законодавством. Відповідно до ст. ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно ч.1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодування за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Згідно ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Відповідно до ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства мають повноваження подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Таким чином, судом встановлено, що діями відповідача порушено законодавство про охорону навколишнього природного середовища, а тому суд приходить до висновку, що позивачем доведені позовні вимоги, у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Оскільки суд задовольняє позовні вимоги, то відповідно до ст.141 ЦПК України стягує з відповідача на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1921 грн. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved