Jurisdiction: civil
Date: 2014-11-19 00:00:00

позивачі звернулися в суд з позовом, в якому просять стягнути з відповідача 15 011,0 грн. заподіяної майнової шкоди; стягнути з відповідача 5 000 грн. моральної шкоди. В подальшому позивачі подали уточнення до позовної заяви, відповідно до яких просять стягнути з відповідача на їх користь 15 011,00 грн. матеріальної шкоди, завданої затопленням квартири, 550 гривень за проведення незалежної оцінки вартості будівельно-монтажних (відновлювальних) робіт приміщень квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS], що разом становить 15 561 гривень; стягнути з відповідача на їх користь 5 000 гривень моральної шкоди. В обґрунтування позову покликаються на те, що з вини відповідача, якій на праві власності належить квартира [ADDRESS], 04.02.2014 року відбулось затоплення квартири [ADDRESS]. Факт залиття квартири зафіксовано комісією ЛКП «Цитадель-Центр». Внаслідок халатного ставлення до своїх сантехнічних приладів квартири [ADDRESS] відбулося залиття квартири №32 вищевказаного будинку, а саме залито стелю житлової кімнати площею до 3 кв.м., стелю коридору до 5,0 кв.м., стін до 10 кв.м., стелю кухні пл. до 2,0 кв.м., стіни до 1,5 кв.м. З приводу затоплення вони звернулися до чоловіка відповідача з вимогою відшкодувати заподіяну шкоду, на що останній погодився. В квітні 2014 року було розпочато ремонтні роботи, однак через деякий час майстер призупинив роботи, а в подальшому зник, не повідомивши про причини такої поведінки. Згідно звіту про належну оцінку вартості будівельно-монтажних (відновлювальних) робіт приміщень квартири [ADDRESS], виконаного 07.08.2014 року ПП «ЮрЕксперт», вартість відновлювальних робіт становить 15 011 гривень. Крім того, вважають, що відповідач повинен відшкодувати їм моральну шкоду, яка полягає у душевних стражданнях, спричинених пошкодженням власного майна та позбавленні належних санітарних умов для проживання, а також у небажанні відповідача відшкодовувати завдані майнові збитки. Позивачі [PERSON], [PERSON] та представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі з підстав, викладених у фабулі позову. Просять позов задоволити. Позивач [PERSON] в судове засідання не з'явилася, однак, подала письмову заяву про розгляд справи без її участі, просить позов задоволити. Представники відповідача в судовому засіданні проти позову заперечили з підстав, викладених у письмових запереченнях (а.с.40-41). Просять у задоволенні позову відмовити. Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов [PERSON], [PERSON], [PERSON] слід задоволити частково. До такого висновку суд приходить, виходячи з наступного. Згідно ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. З матеріалів справи вбачається, що квартира [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON], [PERSON], [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про право власності на квартиру №Г-27540 від 30 грудня 2006 року (а.с.17). Судом встановлено, що відповідно до акту комісії ЛКП «Цитадель-Центр» від 13.02.2014 року (а.с.18) відбулося залиття квартири [ADDRESS], а саме залито стелю житлової кімнати пл. до 3,0 кв.м, стелю коридору до 5,0 кв.м., стін до 10 кв.м., стелю кухні пл. до 2,0 кв.м. стін до 1,5 кв.м., яке відбулося внаслідок халатного ставлення до своїх сантехнічних приладів квартири [ADDRESS]. У судовому засіданні встановлено, що квартира [ADDRESS] належить на праві власності відповідачу по справі - [PERSON] Відповідно до звіту про незалежну оцінку вартості будівельно-монтажних (відновлювальних) робіт приміщень квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS], виданого ПП «ЮрЕксперт» 07.08.2014 року, вартість відновлювальних робіт становить 15 011 гривень. Відповідно до ст.10 ч.3 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Крім того, ч.1 ст.60 ЦК України передбачено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Відповідно до ст.1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. При цьому, суд не приймає до уваги розписку, яка міститься в матеріалах справи та на яку покликається відповідач, оскільки неможливо ідентифікувати особу майстра [PERSON], та розписка не підтверджує факт відшкодування відповідачем завданої шкоди саме позивачам. Крім того, в процесі судового розгляду судом не було здобуто інших доказів на підтвердження отримання коштів в розмірі 6000 гривень. Таким чином, оцінивши письмові докази в їх сукупності, суд вважає, що позивачам завдано матеріальної шкоди на суму 15 011 гривень, яка підтверджується письмовими доказами, а тому слід задоволити вимогу щодо стягнення цієї суми з відповідача [PERSON]. Окрім того, в судовому засіданні встановлено, що позивачам завдано моральну шкоду, яка полягає у душевних стражданнях, спричинених пошкодженням власного майна та позбавленні належних санітарних умов для проживання, а також у небажанні відповідача відшкодовувати завдані майнові збитки. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суд України № 4 „Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" від 31.03.95 року, із змінами, внесеними згідно з Постановою Пленуму Верховного суду № 5 від 25.05.2001 року, під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства, зокрема ст.23 ЦК України моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв'язку з ушкодженням здоров'я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв'язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Згідно з ст.23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Судом в процесі розгляду справи не було здобуто жодних доказів того, в чому саме полягає моральна шкода, завдана позивачам, та чим керувалися позивачі при визначенні розміру моральної шкоди в розмірі 5000 гривень, а тому в задоволенні вимоги про відшкодування моральної шкоди слід відмовити. Разом з тим, позивачами понесено витрати за проведення експертного дослідження в розмірі 300 гривень, що підтверджується квитанцією (а.с.29), а тому суд приходить до переконання, що з відповідача [PERSON] слід стягнути саме суму в розмірі 300 гривень, а не 550 гривень, як просять позивачі. При цьому, слід зазначити, що судом не береться до уваги квитанція ПАТ «Приватбанк» (а.с.28), оскільки в квитанції не зазначено призначення платежу, та одержувачем виступає інша особа, а не ПП «ЮрЕксперт». Відповідно до ст.79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать: витрати на правову допомогу; витрати сторін та їх представників, що пов'язані з явкою до суду; витрати, пов'язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів та проведенням судових експертиз; витрати, пов'язані з проведенням огляду доказів за місцем їх знаходження та вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи; витрати, пов'язані з публікацією в пресі оголошення про виклик відповідача. Вирішуючи питання стягнення судових витрат, суд приходить до висновку, що з [PERSON] слід стягнути на користь позивачів 243,60 гривень судового збору.

Outcome: approved