Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-13 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з вищезазначеною позовною заявою, в якій вказав, що [INFO] померла її мат, - [PERSON] . Після її смерті залишилася спадщина у вигляді квартири [ADDRESS] . Заповіт за життя спадкоємець не складала. Право на спадкування за законом після смерті [PERSON] виникло у позивача - доньки [PERSON] , [PERSON] - чоловіка [PERSON] , [PERSON] - матері [PERSON] [PERSON] , яка доводиться матір`ю померлій [PERSON] та бабкою позивачу, померла - [INFO] . За життя [PERSON] не встигла реалізувати своє право на спадщину після смерті [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді будинку [ADDRESS] . Заповіт [PERSON] не складала. Позивачів першої черги після смерті останньої немає, а позивач відноситься до кола спадкоємців за законом. Позивач 22.07.2021року звернулася до приватного нотаріуса Сєвєродонецького РНО Луганської області з заявами про оформлення спадщини після смерті [PERSON] та [PERSON] . Проте, постановами нотаріуса від 07.09.2021 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом з підстав того, що вона пропустила передбачений законом 6-ти місячний строк для прийняття спадщини. Причиною пропуску стали наступні обставини. Мати позивача померла в смт Пойковський Ханти-Мансійського автономного округу Югра, проте поховали її в м. Кремінна Луганської області, а тому поховання було складно організувати, через незначний час після смерті матері померла бабуся позивача, і всі ці обставини завдали позивачу значних моральних та душевних страждань, у зв`язку із чим вона одразу не змогла звернутися до нотаріуса. Після поховання матері та бабусі вона одразу виїхала до місця свого проживання у смт Пойковський Ханти-Мансійського автономного округу Югра, де вона постійно мешкає та працює. Потім після настанні в Україні трагічних подій та бойових дій на сході країни вона не змогла звернутися до нотаріуса з відповідною заявою в установлений законом строк. Враховуючи вищевикладене, з метою захисту своїх спадкових прав, звертається до суду та просить встановити їй додатковий строк двомісячний строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] та після смерті [PERSON] . Позивач та її представник у судове засідання не з`явилися, остання надала суду клопотання про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримав. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнав. Представник відповідача - Кремінської міської ради Луганської області, у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнав. Статтею 49 ЦПК України передбачено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. Згідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. За таких обставин суд вважає за можливе прийняти визнання позову відповідачами. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що відповідно до паспортних даних, свідоцтва про народження, Витягу з ДРАЦС громадян про шлюб, свідоцтва про розірвання шлюбу, свідоцтва про шлюб, свідоцтва про укладення шлюбу, свідоцтва про смерть, позивач, - [PERSON] ( [PERSON] ), яка народилася [INFO] є спадкоємцем за законом після смерті спадкодавця, - [PERSON] , яка померла [INFO] та після смерті спадкодавця, - [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с. 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 42-43-,44-46). Відповідно до свідоцтва про народження та паспортних даних позивач народилася [INFO] у м. Кремінна Луганської області, мала зареєстроване місце проживання з 10.01.1986 року до 10.10.2019р., за адресою: [ADDRESS], а з 10.10.2019р., зареєстрована за адресою: [ADDRESS] автономного округу (а.с. 18, 42-46). Згідно наданої позивачкою карткою платника податків, яка видана ГУ ДПС у Луганській області 03.08.2021р., [PERSON] , [INFO] , присвоєно реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] (а.с.47). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається із квартири [ADDRESS] (а.с. 10-12, 13-14). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді: будинку [ADDRESS] . (а.с. 26-27, 28, 29-30, 31, 32-35, 36-37, 38). Приватний нотаріус Сєвєродонецького районного нотаріального округу Луганської області постановами 07 вересня 2021 року відмовив позивачу у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , (спадкова справа №152/2021), та після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] ,(спадкова справа №151/2021), у зв`язку з пропуском строку прийняття спадщини та неподанням документів, які підтверджують постійне проживання разом зі спадкодавцями на момент смерті. При цьому у постановах нотаріуса прізвище, ім"я та по-батькові позивача зазначено, як [PERSON] (а.с. 40, 41 ). Іншим відповідачем [PERSON] , як спадкоємцем, не вчинено дій щодо прийняття спадщини та останній не заперечує проти прийняття спадщини позивачкою ( ас 69-70). Отже судом встановлено, що причиною пропуску строку прийняття спадщини позивачкою є проживаня її в районах крайньої Півночі РФ, на великій відстані від місця знаходження спадкового майна, неможливість приїхати до місця знаходження спадкового майна через агресівні військові дії Росії проти України, які суд визнає поважними. Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ст. 1272 ч.3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Абзацами 1, 2, 3, 4 п.24 Постанови Верховного Суду України від 30 травня 2008року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» встановлено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Згідно ч.3 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільно-процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. З огляду на те, що позивачем з поважної причини був пропущений строк звернення до нотаріуса з заявами про прийняття спадщини після смерті спадкодавців, а саме це було обумовлено великою відстанню від місця знаходження спадкового майна до місця проживання спадкоємця, неможливість останньої приїхати до місця знаходження спадкового майна через проведення на території сходу України АТО, зокрема у місті Кремінна, що є загальновідомим фактом,суд вважає доцільним визначити позивачу додатковий двомісячний строк для звернення з заявою до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті [PERSON] та після смерті [PERSON] . На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідні заяви, після чого вона буде вважатися такою, що прийняла спадщину. Щодо розбіжностей у анкетних даних позивача, а саме її прізвища - у картці платника податків, постановах нотаріуса (викладені українською мовою - прізвище [PERSON] ) з іншими документами, наданими позивачем, зокрема у позові, паспорті та свідоцтва про шлюб (викладені російською мовою - прізвище [PERSON] ), суд вважає за необхідне зазначити, що допущена помилка при перекладі прізвища позивача під час оформлення документів, які надані суду. Суд зважує, що позивачем не надано офіційного перекладу, паспорту громадянина російської Федерації, який видано на ім`я позивача. Також судом встановлено, що всі інші анкетні дані позивача у всіх, без винятку, наданих позивачем документів, збігаються, а тому у суду відсутні сумніви, що саме позивачу [PERSON] ( [PERSON] ), було присвоєно РНОКПП [NUMBER] , та саме їй було відмовлено нотаріусом у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] та після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Враховуючи вищенаведене, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Outcome: approved