Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-10 00:00:00

У листопаді 2016 року [PERSON] звернувся до суду із вищевказаним позовом, в обґрунтування якого зазначав, що він є фізичною особою-підприємцем та займається здачею в оренду квартир подобово. Для цих цілей він використовує житловий будинок, що знаходиться за адресою: м. Чернівці, вул. Кишинівська, 84А, згідно договору позички №3105201501 від 31.05.2015 року, укладеного між ним та [PERSON], який є власником даного будинку на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 21.05.2015 року. Крім того, вказував, що 29.08.2016 року ним було поселено в квартиру на другому поверсі вищевказаного житлового будинку [PERSON] на строк 2 доби. В цей день він особисто прибирав квартиру після попередніх проживаючих людей, і відповідно, ним перевірявся технічній стан квартири та справність майно цієї квартири й відповідно будь-яких пошкоджень майна не було виявлено. Крім того, під час заселення та огляду житла, у відповідача [PERSON] не було жодних претензій щодо стану квартири та майна, яке знаходиться в ній, у звязку із чим в подальшому, а саме після огляду житла, між ним та відповідачем укладено усний договір про оренду житла, а також отримано кошти за проживання та завдаток за ключ. Разом з тим, у ніч з 29 на 30 вересня 2016 року йому стало відомо, що відповідачем було пошкоджено майно у вищевказаній квартирі, а саме розбито розсувні двері душової кабіни «Кеrаmас Aurora» у ванній кімнаті. На його прохання здійснити відшкодувати завданих пошкодженням майна збитків, відповідач у грубій формі відмовилась, у звязку із чим з метою захисту своїх прав та інтересів, він звернувся до працівників поліції, які зафіксували факт пошкодження майна. Дане звернення було зареєстроване Чернівецьким відділом поліції ГУНП в Чернівецькій області в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події за №10263 від 30.08.2016 року. Після вищевказаних подій, на виконання умов усного договору, укладеного з [PERSON], ним було надано відповідачу житло аналогічної вартості, оскільки квартира (в яку спочатку поселилась відповідач) вже не була безпечна для проживання через розбиті двері душової кабіни, уламки гартованого скла на підлозі та можливість затоплення через пошкоджену конструкцію душової кабіни. За вимогою [PERSON] (власника будинку), на підставі п. 4.1.2 вищезазначеного договору позички, було тимчасово зупинено використання даної квартири та з метою усунення недоліків та приведення у належний стан, замовлено відповідні розсувні двері до душової кабіни в сервісному центрі ТМ «Keramac». Аналогічні розсувні двері були доставлені на відділення ТОВ «Нова Пошта» у м. Чернівцях 17.09.2016 року, монтаж відповідних дверей відбувся 18.09.2016 року. Вартість розсувних дверей душової кабіни разом з доставкою з м. Одеса становить 1280 грн., зокрема вартість дверей становить 1044 грн. та вартість доставки - 236 грн. Крім того вказав, що ним здається в подобову оренду десять відокремлених житлових квартир в вищевказаному будинку та він як фізична особа-підприємець, перебуває на спрощеній системі оподаткування. Саме від здачі квартир він отримує прибутки. Зокрема за 3-й квартал 2016 року ним задекларовано доходу 195110 грн., його середній дохід в добу з однієї квартири в 3-му кварталі 2016 року складав 214, 40 грн. Зазначав, що скільки у період з 30.08.2016 року по 18.09.2016 року можливість здачі в оренду відповідного житла була відсутня, крім того, дана квартира ним була попередньо здана в оренду на період з 6 вересня 2016 року по 20 вересня 2016 року [PERSON], який сплатив йому за 14 діб згідно касового ордеру 4\~550 грн., однак у звязку із неможливістю у цей період надати [PERSON] орендовану ним квартиру, він був змушений повернути останньому попередньо сплачені ним кошти, а тому вважає що відповідачем йому також завдано шкоду у вигляді упущеної вигоди на суму 4\~550 грн. Враховуючи вищевикладене, просив стягнути з [PERSON] на його користь кошти в розмірі 1280 грн. в рахунок відшкодування завданої матеріальної шкоди та 4\~550 грн. упущеної вигоди, а також суму сплаченого судового збору. В судове засідання позивач підтримав поданий позов в повному обсязі та просив про його задоволення. Відповідач, будучи належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи в судове засідання не зявилася, подала заперечення проти позову, в якому просила відмовити в задоволенні позовних вимог позивача за безпідставністю. Свідок [PERSON], будучи допитаним в судовому засіданні, суду пояснив що дійсно звертався до позивача з приводу оренди квартири та сплатив йому кошти в сумі 4\~550 грн. Однак у звязку із пошкодженням дверей в душовій кабінці даної квартири, він в подальшому відмовився від її оренди та позивач повернув йому сплачені ним кошти. Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позов обґрунтований і підлягає\~\~ задоволенню, виходячи з наступного. Так, відповідно до ст. 4 ЦПК України здійснюючи\~ правосуддя,\~ суд\~ захищає\~ права,\~ свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Згідно із ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. \~\~\~\~\~\~\~\~\~ Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачений ст. 16 ЦК України. При цьому, у ст. 60 ЦПК України визначено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень окрім випадків, встановлених ст. 61 цього Кодексу. Згідно ч.ч. 1-3 ст. 212 ЦПК України\~ визначено, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є фізичною особою-підприємцем та займається здачею в оренду квартир подобово., що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних та фізичних осіб підприємців та витягом з реєстру платників єдиного податку (а.с. 3- 6). Для здійснення підприємницької діяльності, позивач використовує житловий будинок, що знаходиться за адресою: м. Чернівці, вул. Кишинівська, 84А, згідно договору позички №3105201501 від 31.05.2015 року, укладеного між ним та [PERSON], який є власником даного будинку на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 21.05.2015 року (а.с. 13-18). Також встановлено, що 29.08.2016 року позивачем було здано відповідачу в оренду одну із квартир, які знаходяться у будинку за адресою м. Чернівці, вул. Кишинівська, 84А. Зокрема, [PERSON] на строк 2 доби поселено в квартиру на другому поверсі вищевказаного житлового будинку та відповідачем проведено оплату за послуги проживання в сумі 800 грн. (а.с. 7-9). При цьому, будь-яких заперечень з приводу технічного стану квартири та наявного у ній обладнання, у тому числі й справності душової кабінки, відповідачем при поселенні у квартиру не було висунуто та належних доказів на спростування вказаного відповідачем суду не надано. В подальшому, у ніч з 29 на 30 вересня 2016 року відповідачем було пошкоджено майно у вищевказаній квартирі, а саме розбито розсувні двері душової кабіни «Кеrаmас Aurora» у ванній кімнаті. З метою захисту своїх прав та інтересів, позивач звернувся до працівників поліції, які зафіксували факт пошкодження майна. Дане звернення було зареєстроване Чернівецьким відділом поліції ГУНП в Чернівецькій області в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події за №10263 від 30.08.2016 року (а.с. 21). При цьому, висновком Чернівецького ВП ГУНП в Чернівецькій області про результати розгляду звернення від 30 серпня 2016 року встановлено, що під час опитування громадянки [PERSON] , остання повідомила, що 29.08.2016 року близько 23 год. 13 хв. вона разом із своїм хлопцем приїхала в м. Чернівці та посилилась в квартирі, що розташована в м. Чернівці, вул. Кишинівська, 84. В подальшому, виходячи з душової кабіни, з кріплення впали двері душової кабіни та розбилось скло в дверях. Також [PERSON] наголосила, що двері були попередньо пошкоджені, тому і впали. Оскільки відповідач в добровільному порядку відмовилася від відшкодування завданої позивачу пошкодженням майна шкоди, [PERSON] був змушений звернутися до суду із відповідним позовом. Так, правовідносини, що виникли між сторонами регулюються нормами\~ЦК України. Відшкодування збитків є однією із форм або мір цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил\~статті 22 ЦК України. Зокрема, відповідно до ч.ч. 1, 2\~ст. 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до цієї норми закону під доходами розуміються будь які матеріальні прирощення, які мали бути принесені грошима. Пред'явлення вимоги про відшкодування неодержаних доходів (упущеної вигоди) покладає на кредитора обов'язок довести, що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані в разі належного виконання боржником своїх обов'язків. У вигляді упущеної вигоди відшкодовуються ті доходи, які могли б бути реально отримані при належному виконанні боржником зобов'язання за договором. Крім того, згідно вимог ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України „Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" № 6 від 27.03.1992р., розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Таким чином, законодавством передбачено відшкодування особі майнової шкоди, зокрема збитків, за наявності порушення цивільного права особи та причинного зв'язку між порушенням права й збитками. При цьому доведення факту завдання реальних збитків та втрати доходів, які б особа могла отримати, якщо її право не було порушене, а також причинний зв'язок між цією шкодою та діями відповідача в силу ст.\~10,\~60 ЦПК України, покладається на позивача. Пред'явлення вимоги про відшкодування неодержаних доходів (упущеної вигоди) покладає на позивача обов'язок довести, що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані в разі належного виконання боржником своїх обов'язків. У вигляді упущеної вигоди відшкодовуються ті доходи, які могли б бути реально отримані при належному виконанні боржником зобов'язання за договором. Також слід зазначити, що згідно вимог ч. 2\~ст. 1192 ЦК України передбачено, що розмір збитків, які підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Зокрема, як встановлено судом, позивачем з метою відновлення пошкоджених дверей душової кабінки було витрачено 1280 грн., що підтверджено відповідними доказами, а саме накладною на товар та вартістю його доставки. При цьому, відповідачем в розумінні положень ст.ст. 10, 60 ЦПК України не надано суду належних та допустимих доказів на спростування того, що двері душової кабінки вже були пошкоджені при поселенні у квартиру, зокрема даних про те, що перед поселенням вона оглядала квартиру та про наявність пошкоджень повідомляла позивача. При цьому, як встановлено судом відповідач сплативши кошти за квартиру, вселилася до неї та будь-яких зауважень до технічного стану квартири та обладнання не висувала, що свідчить про те, що під час вселення майно у квартирі було в належному стані. Також відповідачем належними доказами не спростовано й розмір завданої позивачу матеріальної шкоди унаслідок пошкодження майна, а тому в даному випадку відповідач повинен нести повну матеріальну відповідальність у розмірі суми шкоди, заподіяної внаслідок пошкодження майна у розмірі понесених позивачем коштів для виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Щодо стягнення із відповідача упущеної вигоди у розмірі 4550 грн., то суд зазначає наступне. Зокрема, позивач обґрунтовуючи свої вимоги в частині наявності підстав для відшкодування йому упущеної вигоди зазначав, що його упущена вигода полягає у неможливості отримання доходу за здачу квартири в оренду через необхідність проведення в ній ремонтних робіт по заміні дверей душової кабінки, пошкодження яких сталося саме з вини [PERSON] При цьому, розмір упущеної вигоди позивач визначає в сумі 4500 грн., яку він був змушений повернути [PERSON], який попередньо на термін з 6 вересня 2016 року по 20 вересня 2016 року орендував у нього спірну квартиру, однак не був в неї поселений у звязку із пошкодженням душової кабінки й відповідно позивач був змушений повернути даній особі сплачені ним кошти та позбавлений можливості отримати дохід за здачу в оренду квартири на вказану суму ( а.с. 58, 60). Так, згідно з вимогами ст. 10, 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини на які посилається як на підставу своїх вимог та заперечень За таких обставин, суд оцінивши докази, які наявні у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, прийшов до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню й відповідно з [PERSON] на користь позивача підлягає стягненню 1280 грн. завданої матеріальної шкоди та 4550 грн. упущеної вигоди у вигляді не отриманого доходу від здачі в оренду у період з 6 вересня 2016 року по 20 вересня 2016 року квартири. Крім того, відповідно до ч. 1\~ст. 88 ЦПК України\~сторони, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтвердженні судові витрати, а тому на користь позивача з відповідача також підлягає стягненню судовий збір в розмірі 551 грн. 20 коп. На підставі вище викладеного та

Outcome: approved