Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-09 00:00:00

У квітні 2019 року [PERSON] звернувся в суд із позовом до [PERSON] , яким просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . На обгрунтування заявлених вимог зазначає, що 16 лютого 2018 року ним було подано до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті матері померлої [INFO] . Була заведена спадкова справа. 17.01.2019 року він звернувся до приватного нотаріуса із заявою про відкликання заяви про прийняття спадщини, однак йому було відмовлено у прийнятті такої заяви, оскільки ним пропущено шестимісячний строк, який надається спадкоємцеві для подачі заяв та зазначено , що таку заяву можна було подати не пізніше [NUMBER] року . Стверджує, що мати, яка померла [INFO] залишила заповіт на ім"я відповідача [PERSON] . Він згоден, щоб все майно успадкував відповідач, проте через матеріальні труднощі та незадовільний стан його здоров"я, він не мав змоги звернутися до нотаріальної контори для подачі заяви про відмову від прийняття спадщини. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено суддю Бершадську О.В. для розгляду справи про визначення додаткового строку для подання заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини. 12.04.2019 року ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда відкрито провадження у даній справі, призначено розгляд справи у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 03.06.2019 року (а.с. 17). 03.06.2019 року судом витребувано від приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Панчишиної С.С. належним чином завірену копію спадкової справи заведеної після смерті [PERSON] , померлої [INFO] та закрито підготовче провадження, справа призначена до судового розгляду по суті. На ухвалу суду приватний нотаріус направила копію спадкової справи. В судове засідання сторона позивача подала заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити. Відповідач також подав письмову заяву, позов визнав. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їхнього порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів визначений у статті 16 ЦК України. Разом з тим, однією із засад судочинства, регламентованих п. 3 ч. 1 ст. 129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. У відповідності до положень ч.3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Згідно положень ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. З матеріалів справи вбачається, що згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] померла [INFO] [PERSON] у віці 86 років, про що зроблено відповідний актовий запис №2462. Рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 27.11.2018 року встановлено факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] , [INFO] є рідним сином [PERSON] , [INFO] , та яка померла [INFO] ( а.с. 11-13). При цьому, 16 лютого 2018 року [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Панчишиної С.С. із заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , відповідно була заведена спадкова справа за №52/2017. 17 січня 2019 року [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Панчишиної С.С. із заявою про відкликання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] та була ним подана 16.02.2018 року. Листом від 17.01.2019 р.за № 43/02-17 приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Панчишина С.С. відмовила [PERSON] у прийнятті заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з порушенням шестимісячного строку, який надається спадкоємцям для подачі заяв( а.с. 10). Позивач вказує, що померла мати [PERSON] залишила заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Панчишиною С.С. 22.06.2016 року за реєстром №2918 на ім"я відповідача [PERSON] . Тому, через матеріальні труднощі та незадовільний стан здоров"я, він не мав змоги звернутися до нотаріуса у встановлений щестимісячний строк для відкликання заяви про прийняття спадщини, яка ним була подана 16.02.2018 року. Вважає, дані обставини поважними причинами. Згідно із ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1269 ЦК України особа, яка подала заяву про прийняття спадщини, може відкликати її протягом строку, встановленого для прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1273 ЦК України, спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Строк для відкликання заяви позивача про прийняття спадщини закінчився [INFO] року. Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Суд вбачає підстави для застосування аналогії закону за ст.10 ЦПК України відносно визначення додаткового строку для подачі заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини та для подачі заяви про відмову від прийняття спадщини, оскільки правовідносини щодо надання додаткового строку для відкликання заяви про прийняття спадщини та відмови від прийняття спадщини не врегульовані нормами ЦК України, тому, у даному випадку потрібно застосувати аналогію закону за ст.1272 ЦК України. Відповідно до Постанови Пленуму ВСУ №7 «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року, суд при вирішенні питання про встановлення особі додаткового строку, досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, враховуючи практику вирішення подібних справ, суд виходить з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12 та від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, Верховного Суду 17 квітня 2019 року у справі № 161/9998/17. Частиною 4 ст. 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Позивач зазначав, що строк подання заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини ним пропущено, в зв`язку із матеріальними труднощами та незадовільним станом його здоров"я. Частиною 2 ст. 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Суд приходить до висновку, що позивач мав достатньо часу для особистого звернення до нотаріальної контори із письмовою заявою чи направлення поштою такої заяви , чи виклик нотаріуса до місця свого проживання , дані обставини не є поважними , вони не пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення таких дій. Суд критично також оцінює заяву відповідача про визнання позову, так як для цього відсутні законні підстави для задоволення заявленого позову. Таким чином, оскільки [PERSON] за відсутності будь-яких поважних причин не вчиняв дій з відкликання заяви про прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття, то підстав для задоволення позову немає. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободзобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у держава-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування , що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Пронін проти України, № 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року). Відповідно до ст.141 ЦПК України судові витрати, при відмові у задоволенні позовних вимог, покладаються на позивача. Тому,

Outcome: dismissed