Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-13 00:00:00

Позивач звернувся до Хорольського районного суду з вищевказаним позовом. Позовні вимоги мотивував тим, що відповідач [PERSON] не виконав взяті на себе за кредитним договором № б/н від 13.04.2007 року зобов'язання, а саме: у встановлений договором строк не повернув одержаний кредит. Позивач прохав стягнути з відповідача на користь ПАТ КБ «Приватбанк» заборгованість у розмірі 28846,88 грн. та судові витрати: судовий збір у сумі 1 762, 00 грн. У судове засідання представник ПАТ КБ "Приватбанк" не з'явився, подав письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав повністю проти заочного ухвалення рішення не заперечував. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з»явився , але подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, зазначивши, що позовні вимоги визнає частково та прохає зменшити пеню до тіла кредиту. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. За змістом ст.ст.6, 627 ЦК України - сторони є вільними в укладенні договору. Судом встановлено, що 13.04.2007 року [PERSON] звернувся до ПАТ КБ "ПриватБанк" з метою отримання банківських послуг, у зв"язку з чим підписав договір № б/н від 13.04.2007 року, згідно якого отримав кредит у розмірі 3300,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач з умовами кредитного договору, укладеного з позивачем, був ознайомлений та з ними погодився. Зазначені умови кредитного договору не визнані недійсними в установленому законом порядку. Згідно вимог ст.ст. 1054, 1055, 1049, 546 ЦК України за кредитним договором банк (кредитодавець) зобов'язується надати позичальникові грошові кошти (кредит) у розмірі і на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит і сплатити проценти. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Виконання зобов'язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Відповідно до положень ст. 526, ч.1 ст.625 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Згідно зі ст.611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. У зв'язку з тим, що позичальник [PERSON] належним чином не виконував свої зобов'язання за вищевказаним кредитним договором, несвоєчасно та не в повному обсязі погашав кредит та відсотки за користування кредитом, станом на 14.03.2018 року він заборгував позивачу по вищевказаному зобов'язанню 28846,88 грн., в тому числі: 3853,67 грн. - тіло кредиту ; 1468,18 грн. - нараховано відсотків за користування кредитом; 21675,18 грн. - нараховано пені ; 500 грн. - штраф ( фіксована частина), 1349,85 грн. - штраф ( процентна складова). На підставі ст.ст. 12, 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, кожна сторона також несе ризик настання наслідків, пов'язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно зі ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Виходячи з розрахунку кредитної заборгованості наданої позивачем слідує, що розмір неустойки (пені) в двічі перевищує розмір збитків (нарахованих несплачених відсотків за користування кредитом, комісії, штрафів), а тому, на думку суду, її розмір слід зменшити до 4675,18 грн., враховуючи сімейний та матеріальний стан відповідача, про що вказує відповідач у своїй письмовій заяві. Відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Відповідна правова позиція висловлена Верховним Судом України у постанові від 21 жовтня 2015 року в справі №6-2003 цс15 та є обов'язковою для всіх судів згідно зі ст.360-7 ЦПК України. Умовами кредитного договору сплата пені та штрафу (п.8.6 «Умов та правил надання банківських послуг») передбачені за порушення строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором, тобто за одне й те саме порушення. За таких обставин суд виключає із загальної суми заборгованості штраф (його фіксовану та процентну частини), щоб уникнути подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення, тобто за порушення строків виконання грошового зобов'язання за кредитним договором. При цьому з розрахунку заборгованості, наданого банком, встановлено, що нараховані штраф і пеня є порушенням ст.61 Конституції України. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню . На підставі викладеного і

Outcome: partial