Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-08 00:00:00

Представник позивача [PERSON] за довіреністю - [PERSON] звернулася до суду з позовом до ПАТ ,,СК,,Планета страхування» про стягнення не виплаченого страхового відшкодування та моральної шкоди мотивуючи вимоги тим, що 29.12.2007 року між нею та ПАТ ,,СК,,Планета страхування» був укладений договір № 1371/1207-3 добровільного страхування життя, яким застраховано [PERSON] [INFO]. Відповідно до умов договору у випадку доживання застрахованої особи до 29.12.2017 року, вона отримує страхову виплату. Так, відповідно до умов договору, 22.05.2018 року [PERSON] було надано відповідачу повний пакет документів для отримання страхової виплати. Однак виплату здійснено не було. На підставі викладеного позивач просила позов задовольнити та стягнути з ПАТ ,,СК,,Планета страхування» виплату за договором добровільного страхування життя та моральну шкоду у розмірі 10000 грн. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до наступного. Відповідач ПАТ ,,СК,,Планета страхування» ухвалу суду від 03.08.2018 року про відкриття провадження у справі в порядку спрощеного провадження отримали 03.09.2018 року, про що свідчить зворотне повідомлення про вручення. У відповідності до гл. 10 ст. 274 ЦПК України «у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи. Ч. 2 даної статті вказує, що «у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін». При цьому у відповідності до ст. 279 ЦПК України «Розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п'яти днів з дня отримання відзиву. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків». Таким чином суд приходить до висновку про доцільність проведення спрощеного позовного провадження у даній справі. Суд, розглянувши подані стороною позивача документи, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Як доказ на підтвердження позовних вимог представником позивача до суду було подано Заяву до Договору добровільного страхування життя № 1371/1207-3 від 29.12.2007 року, а саме ,,Заяву на укладання договору добровільного страхування життя з участю прибутку" з якої вбачаються такі пункти: страхувальник - [PERSON] , застрахована особа - [PERSON], вигодонабувач у випадку дожиття - [PERSON], вигодонабувач у випадку смерті - [PERSON], вид страхування - дожиття та смерть, валюта - USD, страхова сума 4352. Крім того в матеріалах справи наявна ,,Заява на отримання полісу та кореспонденції» підписана [PERSON] 24.12.2007 року. Однак, самого Полісу добровільного страхування життя та Договору добровільного страхування життя № 1371/1207-3 від 29.12.2007 року стороною позивача до суду надано не було. Листом ПрАТ ,,Страховою компанією ,,Планета страхування» № 39 від 22.01.2018 року [PERSON] було повідомлено, що за Договором вона є Страхувальником, а Вигодонабувачем у випадку дожиття є [PERSON] у зв'язку з чим для отримання страхової виплати у випадку закінчення дії Договору страхування до компанії з документами звертається Вигодонабувач. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. ( ст. 15 Цивільного кодексу України) Згідно з ч. 1 ст. 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згдно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 129 Конституції України забезпечення доведеності вини є однією із засад судочинства. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до положень ст. 18 Закону України «Про страхування» Факт укладання договору страхування може посвідчуватися страховим свідоцтвом (полісом, сертифікатом), що є формою договору страхування. Оскільки стороною позивача не було надано до суду Полісу добровільного страхування життя та (або) Договору добровільного страхування життя № 1371/1207-3 від 29.12.2007 року, суд позбавлений можливість дослідити вказаний Договір, повно та об'єктивно з'ясувати зміст договору, об'єкт предмет, істотні умови, сторін, строк дії, розмір грошової суми (страхова сума) , набуття сторонами взаємних прав та обов'язків. Щодо заявлених позивачем вимог про відшкодування моральної шкоди, суд приходить до наступних висновків. Поняття моральної (немайнової) шкоди і порядок її відшкодування визначається статтею 23 ЦК України. Зокрема, підставами для відшкодування моральної шкоди можуть бути порушення майнових, особистих немайнових прав особи, а також зобов'язань у випадках, передбачених договором або законом. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. У пунктах 3, 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 (зі змінами та доповненнями) «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» судам роз'яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Розглядаючи справу в межах заявлених позовних вимог на підставі наявних у справі матеріалів, в яких відсутні докази неправомірності дій відповідача та враховуючи те, що позивачем не надано доказів щодо завдання йому моральної шкоди та не обґрунтовано її розмір, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, позов про стягнення моральної шкоди не підлягає до задоволення. Враховуючи наведене та

Outcome: dismissed