Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-25 00:00:00

Представник позивача, адвокат Кушнір Олександр Петрович, який діє в інтересах позивача, [PERSON] звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ - Маркет» про відшкодування шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я. В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначає, що 04 вересня 2019 року приблизно о 21:00 в продуктовому магазині АТБ № 695, що знаходиться за адресою м. Київ, проспект Лісовий, 28 стався нещасний випадок із мешканкою міста Києва, пенсіонеркою [PERSON] , [INFO] . Зокрема, під час здійснення покупок в торговому залі вказаного магазину [PERSON] , проходячи повз прилавки на яких були виставлені пляшки з рослинною олією підсковзнулась, впала на підлогу та відчула сильний нестерпний біль в області поясниці. Після падіння не змогла підвестись на ноги та побачила, що підлога була не прибрана, зокрема на ній була розлита якась рідка та слизька речовина схожа на рослинну олію та видно було, що ця рідина повільно скапувала із полиць на підлогу. О 21:49 співробітники АТБ викликали карету швидкої медичної допомоги та за допомогою поломийної машини почали прибирати підлогу на місці падіння. В присутності медичних працівників, які приїхали на місце події позивач написала заяву на ім`я керуючої магазином АТБ Ковальчук Т.В. щодо факту події та падіння на олії і передала її під розпис заступнику керуючої магазином [PERSON] . Приблизно о 22:50 год. [PERSON] була транспортована до Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги за адресою вул. Братиславська, 3 у місті Києві. Після медичного обстеження [PERSON] був встановлений діагноз - консолідований компресійний перелом тіла Th 11 хребця І ст.., компресійний перелом тіла L1 хребця І ст. Fr, «Е». Виражений торако-люмбалгічний синдром. Після підготовки, 18.09.2019 року позивачу була проведена операція «Кіфопластика L1 хребця системою «Kyphon Sari», фірми «Medtronik», що підтверджується Випискою № 17257 із медичної картки стаціонарного хворого. Хвора перебувала на стаціонарному лікуванні до 20.09.2019 року. Витрати на проведення лікування [PERSON] склали близько 60 000 гри., із яких 56 000 грн. - витрати на придбання набору кіфопластики системи «Kyphon Sari» фірми «Medtronik», що підтверджується рахунком фактурою №Л9СГ-01129 від 09.09.2019 року та випискою із банку про проведення платежу та близько 4000 грн. склали витрати на проведення діагностичних досліджень та придбання ліків, що підтверджується квитанціями. Представник позивача зазначає, що оскільки позивач є одинокою жінкою, отримує мінімальну пенсію та не мала особистих заощаджень для придбання набору для кіфопластики системи «Kyphon Sari» фірми «Medtronik», тому рахунок на оплату вказаного набору у розмірі 56 000 грн. оплатив зі своєї кредитної картки її знайомий чоловік [PERSON] , що підтверджується квитанцією 1719-5210-8931-1224 виданою відділенням № 26 АТ КБ «Приватбанк» від 16.09.2019 року. Після виходу [PERSON] з лікарні, тобто 20.09.2019 року між позивачем та [PERSON] був укладений безвідсотковий Договір позики відповідно до якого позивач зобов`язалась до 16.06.2020 року повернути [PERSON] грошові кошти у розмірі 56 000 грн., що були сплачені останнім 16.09.2019р. для придбання набору кіфопластики системи «Kyphon", який був використаний для операції позивача. Наголошено, що крім цього, з метою повного відновлення працездатності [PERSON] має продовжувати лікування та прийом лікарських препаратів щонайменше протягом 2-х місяців, однак подальше лікування є не можливим, оскільки потребує придбання дорогих лікарських препаратів вартість яких складає близько 1408 грн. на місяць, тобто 2616 грн. на, курс лікування. За фактом нещасного випадку невиробничого характеру Деснянською районною у м. Києві державною адміністрацією видано Розпорядження №530 від 19.09.2019 року «Про розслідування нещасного випадку....» та доручено проведення розслідування комунальному підприємству «Зеніт». За результатами роботи комісії складено Акт №1 від 22.11.2019 року щодо результатів розслідування КП «Зеніт», згідно висновків якого вказаний нещасний випадок дійсно стався із [PERSON] 04.09.2019 року у приміщенні АТБ №695, що знаходиться на просп. Лісовому, 28 у м. Києві, а причиною падіння стала втрата рівноваги позивачем під час здійснення покупок внаслідок чого позивач отримала тілесні ушкодження. За результатами вивчення висновків Акту №1 від 22.11.2019 року представником позивача була направлена скарга на адресу КП «Зеніт» б/н від 02.12.2019 р., оскільки позивач не погодилась із висновками комісії з наступних підстав. У своїй відповіді на скаргу № 52-692 від 05.12.2019 року КП «Зеніт» зазначило, що комісією не спростовано та не заперечується той факт, що втратою рівноваги [PERSON] могло стати саме підслизання на речовинах (олія, залишки харчування), що знаходилися на аідлозі, однак комісії супермаркетом АТБ не були надані офіційні матеріали щодо огляду місця події. Крім того, медичні працівники Центру екстреної медичної допомоги, що виїжджали на місце події і бути свідками та могли підтвердити факт наявності розлитої олії на місці події, відмовилися надати пояснення комісії по розслідуванню нещасного випадку (комісія також не намагалась особисто поспілкувалась з медичними працівниками, а комунікація здійснювалась шляхом поштового листування). Представником позивача наголошено, що бездіяльність відповідача, який належним чином не забезпечив своєчасне прибирання підлоги, чим порушив низку правових норм щодо порядку провадження торгівельної діяльності, зокрема приписів п. 166 Санітарних правил, абз. 1 п.10 та п.32 Порядку, стала причиною отримання [PERSON] тілесних ушкоджень внаслідок падіння на підлогу, що завдало їй значної матеріальної шкоди у вигляді витрат на лікування. Крім того, стороною позивача зазначено, заявлено вимогу про стягнення моральної шкоди. Зазначено, що фізичний біль та моральні страждання не мають матеріального виміру, проте зважаючи на повну байдужість керівництва ТОВ «АТБ-МАРКЕТ» у ситуації, що трапилась з позивачем з їх вини, а також те, що жодних організаційних та дисциплінарних заходів до винних осіб вжито не було, а практика зневаги до покупців та має місце недотримання елементарних правил безпеки у супермаркеті, то вона змушена оцінити нанесену їй моральну шкоду у розмірі 40 000 грн. Посилаючись на викладені обставини справи в обґрунтування заявлених вимог, представник позивача просить суд: 1.стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-МАРКЕТ» на користь [PERSON] в рахунок відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок ушкодження здоров`я 62 600 грн. 2.стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-МАРКЕТ» на користь [PERSON] моральну пікову у розмірі 40 000 грн. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 19 лютого 2020 року відкрито провадження в справі за позовом [PERSON] до Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ - Маркет» про відшкодування шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я. Визначено розгляд справи здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Призначено судове засідання по справі. Визначено, що Відповідач має право протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали надіслати до суду відзив на позовну заяву, письмові докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення проти позову. Роз`яснено відповідачу, що в разі ненадання відзиву у встановлений строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи (а.с.67-68). Судом відмовлено у прийнятті Відзиву на позовну заяву, поданого 05.05.2020 року представником відповідача ТОВ «АТБ Маркет», адвокатом Помазкіним А.Є., у зв`язку з порушенням строків та порядку подання Відзиву (а.с.86-94). Позивач та представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали повністю з підстав, зазначених в позовній заяві та просили їх задовольнити. Представник відповідача ТОВ АТБ «Маркет» в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлялися належним чином, заяви про відкладення розгляду справи не надали, причини неявки не повідомили (а.с.145). Суд, розглянувши матеріали справи і оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні (стаття 89 ЦПК України), вирішуючи справу, виходить з такого. Як вбачається з матеріалів справи, 04 вересня 2019 року о 21 год. 48 хв. [PERSON] , перебуваючи в приміщені магазину «Продукти-695» ТОВ АТБ «Маркет» за адресою: м. Київ, пр. Лісовий, 28 впала на підлогу, внаслідок чого отримала тілесні ушкодження. В результаті падіння позивачка отримала травму невиробничого характеру 04 вересня 2019 року о 21 год. 48 хв. Центром екстреної медичної допомоги та медицини катастроф м. Києва зареєстровано виклик за №1565 та здійснено виїзд бригади екстреної (швидкої) медичної допомоги до гр. [PERSON] , 59 років, за адресою: м. Київ, пр. Лісовий, 28, магазин ТОВ «АТБ». Бригада екстреної (швидкої) медичної допомоги встановила пацієнтці [PERSON] попередній діагноз: «Забій поперекового відділу хребта» (SOO-T98 клас ХІХ) (а.с.32). Згідно Акту №1 від 22 листопада 2019 року про нещасний випадок невиробничого характеру, складеного Комунальним підприємством «Зеніт» Деснянського району м. Києва, згідно з Порядком розслідування та обліку нещасних випадків невиробничого характеру, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №270 від 23.03.2001 року, комісіє надано висновок, що 04 вересня 2019 року приблизно о 21 год. 48 хв., перебуваючи в приміщені магазину «Продукти-695» ТОВ АТБ «Маркет» за адресою: м. Київ, пр. Лісовий, 28 [PERSON] внаслідок падіння на підлогу отримала тілесні ушкодження, внаслідок чого була госпіталізована; причиною нещасного випадку визнано - втрата рівноваги під час здійснення покупок (а.с.14). Як стверджує позивач, [PERSON] під час здійснення покупок в торговому залі вказаного магазину, проходячи повз прилавки на яких були виставлені пляшки з рослинною олією вона підсковзнулась, впала на підлогу та відчула сильний нестерпний біль в області поясниці. Після падіння не змогла підвестись на ноги та побачила, що підлога була не прибрана, зокрема на ній була розлита якась рідка та слизька речовина схожа на рослинну олію та видно було, що ця рідина повільно скапувала із полиць на підлогу. Не погоджуючись з Актом №1 від 22 листопада 2019 року про нещасний випадок невиробничого характеру, складеного Комунальним підприємством «Зеніт» Деснянського району м. Києва, [PERSON] подала скаргу та отримала відповідь, що в п. 10 Акту вказано, що причиною такого падіння стала втрата рівноваги (а не серцевий напад, отруєння тощо). При цьому комісією не спростовано та не заперечується той факт, що така втрата рівноваги могла настати внаслідок післизання на речовині або предметах (олія, залишки продуктів харчування тощо), що знаходилися на підлозі в зоні проходу відвідувачів (покупців). Суд вважає встановленим причинно-наслідковий зв`язок між падінням позивача та отриманою травмою, виходячи з наступного. В карті виїзду швидкою невідкладної медичної допомоги від 04.09.2019 року, яка виїжджала за викликом позивача, зазначено, що позивачем отримано забій поперекового відділу хребта «SOO-T98 клас XIX», також, в карті міститься пояснення хворої про те, що травма отримана нею внаслідок падіння у магазині на спину - підслизнулась на розлитій олії, була транспортована на ношах до приймального відділення КМКЛ ШМД 04.09.2019 року каретою швидкої медичної допомоги.. Задля об`єктивного з`ясування обставин справи, судом було допитано в якості свідків - фельдшера Центру екстреної медичної допомоги та медицини катастроф м. Києва [PERSON] та [PERSON] , які надалі суду показання, що 04.09.2019 року о 21 год. 48 хв. був зареєстрований виклик та здійснено виїзд бригади екстреної (швидкої) медичної допомоги до гр. [PERSON] за адресою: м. Київ, пр. Лісовий, 28 магазин АТБ. В наданих суду показаннях свідки повідомили, що по приїзду побачили жінку яка була на підлозі біля полиць з рослиною олією та самостійно не могла підвестись, скаржилась на біль в попереку. Також повідомили, що бачили на підлозі розлиту рідку та слизьку речовину, що схожа на рослину олію, яка скапувала з полиць, біля яких впала потерпіла. Потерпілу було госпіталізовано до приймального відділення КМКЛ ШМД каретою швидкої медичної допомоги. З дублікату виписки № 17257 із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого, на ім`я [PERSON] , останній встановлено діагноз: ЗХТ. Консолідований компресійний перелом тіла Th 11 хребця І ст., компресійний перелом тіла L1 хребця І ст. Fr.«Е». Виражений торако-люмбалгічний синдром. Варикозна хвороба нижніх кінцівок. Хронічний тромбофеліт вен справа ХВН ІІ. Хворій проведена операція 18.09.2019 року: «Кіфопластика L1 хребця системою «Medtronic» RO контроль 19.09.2019 року - візуалізується наявність кісткового цементу в тілі L1 хребця. Післяопераційний період проходив без особливостей. Місця проколів загоюються первинним натягом. Хвора активізована ходить самостійно в жорсткому ортезі (а.с.26-27). Крім того, судом встановлено, що 20 вересня 2019 року [PERSON] (надалі - Позичальник), з однієї сторони та [PERSON] (надалі-Позикодавець) з другої сторони, уклали Договір позики (безвідсоткової), за умовами якого [PERSON] 16.09.2019 року провів оплату із свого особистого безготівкового рахунку за вибір медичного призначення, а саме набір для кіфопластики « Kyphon » фірми «Medtronik» грошові кошти у розмірі 56 000 грн., згідно рахунку-фактури № К9СГ-01129 від 09.09.2019 року. вказаний медичний набір був використаний для проведення операції [PERSON] . Тобто фактично Позикодавець в порядку і на умовах визначених цим договором, надав Позичальнику безвідсоткову позику у сумі 56000 грн., а останній зобов`язується повернути позику у визначений цим Договором строк (п.1.1. Розділу 1 Договору) (а.с.42) Також в матеріалах справи міститься рахунок-фактура № К9СГ-01129 від 09.09.2019 року за набір кіфопластики Kyphone в сумі 56000,00 грн. (а.с.35). При таких обставинах, суд вважає встановленим, що посадовими особами магазину ТОВ «АТБ-МАРКЕТ» (№695»), відповідальними за утримання території, приміщень та обладнання магазину у відповідності до вимог чинного законодавства не були дотримані вимоги п.32 Порядку провадження торговельної діяльності та правил торговельного обслуговування на ринку споживчих товарів, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 15.06.2006 року №833. Так, зокрема, згідно п. 32 Порядку суб`єкт господарювання повинен утримувати торговельні та складські приміщення, а також прилеглу до них територію відповідно до санітарних норм. Під час продажу товарів і після закінчення виїзної (виносної) торгівлі суб`єкт господарювання зобов`язаний вжити заходів для дотримання чистоти на місці торгівлі та навколо нього. Невиконання вимог п. 32 Порядку (основні санітарні вимоги до підприємств торгівлі) з боку посадових осіб магазину ТОВ «АТБ-МАРКЕТ» (№695), відповідальних за утримання території, приміщення та обладнання магазину у відповідності до вимог законодавства знаходиться у причинному зв`язку із настанням нещасного випадку з [PERSON] . Таким чином, суд вважає встановленим той факт, що внаслідок неправомірних дій відповідача [PERSON] отримала травму через падіння на території магазину ТОВ «АТБ-МАРКЕТ» №695, що знаходиться за адресою: м. Київ, пр. Лісовий, 28. Відповідачем не надано будь-яких доказів на підтвердження своїх заперечень, вимога сторони позивача про надання відеозапису камер спостереження супермаркету не задоволена, обумовлюючи тим, що система відеоспостережень використовує обмежений ресурс пам`яті, на яку записується відео з камер, і після його повного використання система починає записувати поверх старих записів. Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд вважає доведеним, що внаслідок незабезпечення чистоти в торгівельному залі у приміщенні магазину ТОВ «АТБ-МАРКЕТ» №695, Позивач отримала невиробничу травму, внаслідок чого їй було спричинено майнову та немайнову шкоду. Надаючи правову кваліфікацію викладеним вище обставинам, суд виходить з наступного. Згідно ст.ст. 15, 16 ЦК кожна особа має право на захист свого порушеного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду по захист свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. За правилами ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірним рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної особи відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто, лише за наявності винних дій або бездіяльності виникає обов`язок відшкодувати шкоду. Згідно зі ст. 1195 ЦК України фізична або юридична особа, яка завдала шкоди каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я фізичній особі, зобов`язана відшкодувати потерпілому заробіток (дохід), втрачений ним внаслідок втрати чи зменшення професійної або загальної працездатності, а також відшкодувати додаткові витрати, викликані необхідністю посиленого харчування, санаторно-курортного лікування, придбання ліків, протезування, стороннього догляду тощо. Зі змісту вказаної норми Закону вбачається, що шкода, завдана фізичній особі каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, складається з втраченого заробітку (доходу), додаткових витрат, викликаних необхідністю посиленого харчування, санаторно-курортного лікування, придбання ліків, протезування, стороннього догляду тощо. Тобто, будь-які витрати, які стягуються на користь потерпілого на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, пов`язані з лікуванням та заходами, спрямованими на відновлення здоров`я. Згідно п. 2 Постанови Пленуму Верховного суду України №6 від 27.03.1992 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до ч.1 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до п.1 ч.2 ст.22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Враховуючі вищенаведене суд задовольняє позовні вимоги Позивача про стягнення з Відповідача витрат на придбання набору кіфопластики у розмірі 5600 грн. Ці витрати вважаються майновими збитками й обов`язок їх відшкодування охоплюється приписами пункту 1 частини другої статті 22 ЦК, адже є реальними збитками. В решті позовних вимог про стягнення матеріальних збитків суд відмовляє за недоведеністю таких витрат. Згідно ч.1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до ч.1 статті 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Що стосується вимог про стягнення моральної шкоди то суд прийшов до наступного. Відповідно до ст. 280 ЦК України, якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано майнової та (або) моральної шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню. Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав та полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно ч. 1 ст. 1168 ЦК України, моральна шкода, завдана каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, може бути відшкодована одноразово або шляхом здійснення щомісячних платежів. Розмір компенсації моральної шкоди обчислюється виходячи з тяжкості заподіяних тілесних ушкоджень, їх наслідків, тривалості лікування, інтенсивності фізичного болю, тривалості та глибини переживань потерпілої, страждань з приводу отриманих травм та свого стану після лікування, душевного стану потерпілої та тих змін, що відбулися у її житті тощо. У відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 р. № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності, обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювана, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору». Суд вважає, що позивачу дійсно завдано моральну шкоду. Внаслідок отриманої травми позивач відчувала фізичний біль, проходила тривале лікування, у зв`язку з чим не могла обходитись без сторонньої допомоги. Зазначена травма унеможливила здатність позивача вести активний спосіб життя, належним чином організувати свій побут, змінився уклад її життя, що вимагало додаткових зусиль. Враховуючи встановлені вище обставини, вимоги розумності та справедливості, розмір відшкодування моральної шкоди суд визначає в сумі 20000 гривень. За змістом ч. 1, п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України у разі часткового задоволення позову судовий збір та інші судові витрати покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial