Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-14 00:00:00

позивачка звернулася до суду із зазначеним позовом в якому просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю три місяці після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Обгрунтовує вимоги таким. Померла [PERSON] є її матір"ю. Останній належать два вклади в АТ Ощадбанк (раніше Сбербанк СРСР) та сертифікат простих іменних акцій АКБ соціального розвитку "Укрсоцбанк". Крім того померла прийняла у спадщину житловий будинок з надвірними будовами по [ADDRESS] після смерті [INFO] свого чоловіка [PERSON] з яким вона разом проживала. Оформити на себе право власності на будинок мати не встигла. Нею пропущений строк для прийняття спадщині з поважних причин, а саме всі документи завжди знаходилися у неї і тому вона вважала, що прийняла спадщишу автоматично; в який термін необхідно було подавати відповідну заяву, в силу свого похилого віку вона не знала. Вона є єдиною донькою померлої. Ухвалою суду від 15 квітня 2021р відкрито провадження за даним позовом і визначено розгляд справи проводити в загальному порядку позовного провадження. Призначено підготовче засідання. (а.с.17-18) Ухвалою суду від 11 травня 2021 закрито підготовче провадження. Призначено судовий розгляд справи по суті (а.с.25) В судовому засіданні позивачка підтримала свої вимоги. Просила позов задовольнити з підстав, викладених в позові. Також пояснила, що крім хворої матері, вона одночасно доглядала і доглядає до теперішнього часу чоловіка - інваліда першої групи, який потребує постійного догляду. Вона сама має хронічні захворювання, які обмужеють її в русі. Всі ці обставини в сукупності призвели до того, що вона пропустила строк звернення до нотаріуса. Відповідач в судове засідання не з"явився. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність. (а.с.22) Суд прийняв рішення про розгляд справи у відсутність представника відповідача. Фактичні обставини справи, встановлені судом. [INFO] померла [PERSON] та після її смерті відкрилась спадщина у виді житлового будинку по [ADDRESS] , заощаджень в ощадному банку України, акцій Укрсоцбанку (а.с.3, 7-13). Позивачка по справі є донькою померлих [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про її народження (а.с.5) Відповідно до листа державного нотаріуса Дружківської ДНК від 27 травня 2021року №526/01-16 інформація щодо заведення спадкової справи після смерті [PERSON] , померлої [INFO] ,та [PERSON] , померлого [INFO] , у спадковому реєстрі відсутня (а.с. 29-31). Спадкоємець [PERSON] на час смерті спадкодавця [PERSON] не проживала постійно разом із спадкодавцем. В квітні 2021 р позивачка усно звернулася до нотаріуса щодо заведення спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] . Проте оскільки позивачка заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] в нотаріуальну контору в установлеий законом строк не подала та на момент її смерті не була зареєстрована за однією й тією ж адресою з померлою, вона пропустила строк для прийняття спадщини, рекомендовано звернутися до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. (а.с.6) Мотиви, з яких виходить суд та застосовані норми права Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 ЦК України). Відповідно до частини другої статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою. Частиною першою та третьою статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно частини першої статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Обґрунтовуючи підстави позову про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивачка посилалась на те, що перешкодами для подання заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк є її необізнаність в термінах прийняття спадщини. Крім того позивачка зазначає, що вона доглядає чоловіка інваліда першої групи, який потребує постійного догляду, на підтвердження чого надала виписку з історії хвороби [PERSON] та довідку МСЕК (а.с.35-42). Сама має такий стан здоров"я, що ледве рухається. В судовому засіданні свідок [PERSON] підтвердила, що з 2016року вона по сусідськи допомагає [PERSON] , оскільки остання має хворі ноги, ледве рухається. З дому майже не виходить. Крім того, [PERSON] ще доглядає свого чоловіка, який прикутний до ліжка. Тому саме вона ходить до магазину за продуктами, здійснює платежі. Суд вважає, що зазначені причини пропуску позивачем строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, пов`язані із об`єктивними труднощами. Враховуючи вказані обставини, відсутність заперечень відповідача щодо задоволення позовних вимог позивача, а спадщина не визнана відумерлою, а також відсутність інших спадкоємців і відсутність спору про право на спадщину, в суду є підстави, що передбачені ч.3 ст. 1272 ЦК України для надання додаткового місячного строку, який суд вважає достатнім для прийняття спадщини .

Outcome: partial