Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-19 00:00:00

Позов мотивує тим, що він на підставі ордеру № 9 від 05.01.1988, є найманим користувачем квартири [ADDRESS] . Зазначає, що у вказаній квартирі зареєстрована, але з народження фактично не проживає без поважних причин його онука [PERSON] . Перешкод у користуванні вказаним житловим приміщенням їй не здійснюється, відповідачка втратила будь-який зв`язок із квартирою, жодних витрат по утриманню спірного житла, оплаті комунальних послуг, ремонту, тощо не несе, проживає в с. Зимна Вода Пустомитівського району Львівської області. З покликанням на порушення своїх прав як законного користувача майна, просить визнати [PERSON] такою, що втратила право користування житловим приміщенням. Позивач в судове засідання не з`явився, подав до суду письмову заяву, в якій позов підтримав, з мотивів, наведених у ньому, просив розглянути справу за його відсутності, проти ухвалення заочного рішення заперечень не висловив. (а.с. 20, 25). Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялась належно, у тому числі, в порядкуст. 128 ЦПК України, через публікацію оголошення на вебпорталі судової влади, причини неявки суд не повідомила (а.с. 19, 24). Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилась, подала письмову заяву, в якій проти задоволення позову не заперечила, просила про розгляд справи у її відсутності (а.с. 26). Відповідно до ст.128ЦПК України\~судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. Стороні чи її представникові за їх згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам цивільного процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином. Відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Згідно ч. 4 ст.223, ч.1 ст.280 ЦПК Україниу разі неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Оглянувши заяви позивача, справу № 441/1067/16-ц, провадження 2/441/54/2017, вивчивши матеріали справи, суд ухвалює рішення про задоволення позову на підставі наявних у справі доказів, у порядку, передбаченому гл. 11 ЦПК України. Відповідно до ч. 1ст.\~4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч. 1\~ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 1ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 47 Конституції України закріплено право кожного громадянина України на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду. Відповідно до\~ст. 62 Житлового кодексу України\~(далі -\~ЖК України) користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім`я якого видано ордер. З позовної заяви, копії ордеру № 9 від 05.01.1988, позивачу [PERSON] КЕЧ Яворівського району Прикарпатського військового округу надано квартиру [ADDRESS] (а.с. 5). Із копій довідки про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб № 40 від 10.03.2021, виданої ОСББ «Авіатор-96», свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , відповіді відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМС України у Львівській області № 8353 від 12.10.2021, вбачається, що у зазначеній квартирі зареєстровані позивач [PERSON] , його дружина [PERSON] , та двоє онуків неповнолітня [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , відповідачка по справі (а.с. 6, 7, 16). Згідно зі статтею 64 ЖК Української РСР\~члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім`ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов`язки, як наймач та члени його сім`ї. Відповідно до статті 65 ЖК Української РСР\~наймач вправі в установленому порядку за письмовою згодою всіх членів сім`ї, які проживають разом з ним, вселити в займане ним жиле приміщення свою дружину, дітей, батьків, а також інших осіб. На вселення до батьків їх неповнолітніх дітей зазначеної згоди не потрібно. Особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім`ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім`ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім`ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням. Аналіз приведених норм закону свідчить про те, що право користування жилим приміщенням нарівні з наймачем виникає у тих осіб, які вселилися в якості членів сім`ї наймача в установленому законом порядку. Статтею 9 ЖК Української РСР\~передбачено, що ніхто не може бути обмежений в праві користування житловим приміщенням інакше як на підставах і в порядку, передбаченому законом, житлові права охороняються законом, за винятком випадків, коли вони використовуються проти їх призначення або з порушенням прав інших громадян. Відповідно до\~статті 71 ЖК Української РСР\~при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім`ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом. Згідно з\~статтею 72 ЖК Української РСР\~визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку. У справах про визнання наймача або члена його сім`ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (стаття 71 ЖК УРСР), необхідно з`ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. Наймачеві або членові його сім`ї, який був відсутнім понад встановлений законом строк без поважних причин, суд вправі з цих мотивів відмовити в позові про захист порушеного права (вселення, обмін, поділ жилого приміщення тощо). Наймач або член його сім`ї, який вибув на інше постійне місце проживання, втрачає право користування жилим приміщенням з дня вибуття, незалежно від пред`явлення позову про це. На підтвердження вибуття суд може брати до уваги будь-які фактичні дані, які свідчать про обрання стороною іншого постійного місця проживання (повідомлення про це в листах, розписка, переадресація кореспонденції, утворення сім`ї в іншому місці, перевезення майна в інше жиле приміщення, виїзд в інший населений пункт, укладення трудового договору на невизначений строк тощо). З позовної заяви, долучених до справи актів обстеження житлово-побутових умов № 48 від 15.07.2021 та № 49 від 31.08.2021, видно, що [PERSON] зареєстрована у квартирі [ADDRESS] , однак, в ньому ніколи не проживала, не виконує обов`язків члена сім`ї, пов`язані з утриманням житлового приміщення та оплатою комунальних послуг, її особисті речі у квартирі відсутні, жодних перешкод у користування житлом їй ніхто не чинив (а.с. 8, 9). Рішенням Городоцького районного суду Львівської області від 16.01.2017 (справа № 441/1067/16-ц, провадження № 2/441/54/2017) задоволено частково позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] в інтересах неповнолітньої [PERSON] , треті особи: [PERSON] , Городоцька міська рада Львівської області, Об"єднання співвласників багатоквартирного будинку «Авіатор-96», Служба у справах дітей Городоцької РДА Львівської області про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням. [PERSON] , [INFO] визнано таким, що втратив право користування житлом у квартирі [ADDRESS] . В частині визнання такою, що втратила право користування житловим приміщенням [PERSON] відмовлено, оскільки на час постановлення рішення вона була неповнолітньою та зареєстрованою за місцем проживання матері [PERSON] . Оскільки, відповідачка вибула із квартири [ADDRESS] , в якій зареєстрована, більше шести місяців без поважних причин у ній не проживає, не навідується, витрат на утримання житла не несе, має місце постійного проживання, обгрунтованих заперечень по суті позову суду не надала, позивач, як наймач житла, вправі вимагати визнання її такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, а отже, суд приходить переконання про задоволення позову. Крім того, суд в порядку\~ст. 141 ЦПК України, стягує з відповідачки в користь позивача 908 коп. судового збору.

Outcome: approved