Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-26 00:00:00

позивач звернулася до суду із позовом до Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Свої вимоги мотивувала тим, що є власником транспортного засобу «Ford Fiesta», державний номерний знак [NUMBER] . 30 вересня 2020 року об 15 годині позивач припаркувала автомобіль за адресою: м. Київ, вул. Краківська, будинок № 27 (25). Наступного дня, 01 жовтня 2020 року, виявила, що на транспортний засіб впало дерево, в результаті чого були спричинені механічні пошкодження автомобілю. На місце пригоди вона викликала наряд поліції та повідомила про обставини пошкодження автомобіля. З метою визначення розміру заподіяних збитків вона звернулася до суб`єкта оціночної діяльності [PERSON] , відповідно до звіту про вартість матеріального збитку, заподіяного пошкодженням транспортного засобу, ринкова вартість автомобіля становить у розмірі 229 394,90 грн., вартість відновлювального ремонту - 317 294,75 грн., вартість відновлювального ремонту з урахуванням зносу - 170 213,37 грн., ринкова вартість після пошкодження - 59 163, 53 грн. Згідно висновку № 134 від 22 жовтня 2020 року, складеного спеціалістом [PERSON], при проведенні дослідження залишків деревини на місці падіння дерева встановлено, що на момент огляду залишки дерева - клен ясенелистий, яке впало, були вражені білою ядровою дрібнотріщинуватою гниллю клена, яка викликається грибом трутовиком лускатим; при ураженні білою ядровою дрібнотріщинуватою гниллю, яка викликана грибом трутовиком лускатим в деревах, зокрема в коренях, комлях та стовбурах відбувається деструктуризація деревини, внаслідок чого в них виникають пустоти, які призводять до ослаблення фізіологічних та механічних властивостей дерева, що може спричинити його загибель. Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Дніпровського районну м. Києва визначене органом державної влади у якості балансоутримувача зелених насаджень, який не вжив необхідних та своєчасних заходів для належного утримання об`єкта благоустрою, що стало причиною пошкодження майна позивача. Бездіяльністю відповідача була заподіяна моральна шкода, яка полягає в душевних стражданнях, переживаннях у зв`язку з пошкодженням автомобіля, неможливістю ним користуватися, витратами особистого час, пов`язаних із залученням спеціалістів для оцінки збитків, звернення до правоохоронних органів, що призвело до погіршення якості життя позивача. Просить стягнути з Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва матеріальну шкоду у розмірі 170 231,37 грн.; моральну шкоду у розмірі 10 000,00 грн.; витрати на складення звіту про оцінку вартості матеріального збитку у розмірі 2 500,00 грн., витрати на проведення дослідження залишків дерева на наявність хвороби у розмірі 1 250,00 грн., судовий збір у розмірі 3 842,00 грн. 28 грудня 2020 року ухвалою суду позовну заяву [PERSON] до Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва про відшкодування матеріальної та моральної шкоди залишено без руху. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 21 січня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. 22 лютого 2021 року ухвалою суду у задоволенні клопотання представника відповідача Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва про залучення Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Авангард» до участі у справі в якості співвідповідача відмовлено. Крім того, 22 лютого 2021 року ухвалою суду залучено Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Авангард» (01133, вул. Коновальця, 32-б, оф. 1016, м. Київ) до участі у справі за позовом [PERSON] до Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва про відшкодування матеріальної та моральної шкоди в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. 22 лютого 2021 року ухвалою суду у задоволенні заяви представника відповідача Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва подано заяву про відвід спеціаліста інженера лісового та садово-паркового господарства [PERSON] відмовлено повністю, а заяву представника відповідача Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва про визнання висновку спеціаліста - інженера лісового та садово-паркового господарства [PERSON] - недопустимим доказом долучено до матеріалів справи. Згідно вимог ч.13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Відповідно до ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. За змістом ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження. Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін за наявними у справі матеріалами. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини. Позивач є власником транспортного засобу марки «Ford Fiesta», державний номерний знак [NUMBER] (а.с. 18-19, том 1). 01 жовтня 2020 року о 11 год. 07 хв. інспектором ВД Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві лейтенантом поліції складено протокол огляду місця події, згідно з яким встановлено, що на автомобіль «Ford Fiesta» червоного кольору, державний номерний знак [NUMBER] впало дерево, чим спричинено механічні пошкодження (а.с. 22-23, 24-27, том 1). За результатами розгляду заяви позивача Дніпровським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві надано відповідь, що відомості, які б вказували на вчинення кримінального правопорушення, відсутні, підстав для внесення інформації до Єдиного реєстру досудового розслідування немає (а.с. 29, том 1). Згідно звіту № 001/021020 про оцінку вартості матеріального збитку заподіяного пошкодженням транспортного засобу від 20 жовтня 2020 року, складеного суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] вартість матеріального збитку, завданого власнику КТЗ в результаті пошкодження транспортного засобу «Ford Fiesta», державний номерний знак [NUMBER] , ринкова вартість автомобіля становить у розмірі 229 394,90 грн., вартість відновлювального ремонту - 317 294,75 грн., вартість відновлювального ремонту з урахуванням зносу - 170 213,37 грн., ринкова вартість після пошкодження - 59 163, 53 грн. (а.с. 30-59, том 1). Згідно письмової відповіді Державної районної в місті Києві Державної адміністрації балансоутримувачем зеленої зони розподільника вздовж вулиці Краківській є Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва. За період з 01 січня 2018 року по 01 жовтня 2020 року не надходило звернення стосовно видалення чи обрізки аварійного, сухого дерева, яке розташоване по вул. Краківській, 25 , навпроти будинку, орієнтовано за 20 метрів до в`їзду у двір до будинку Хоткевича, 8 (а.с. 71, том 1). Згідно листа Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва дерево, яке розташоване на вул. Краківській, 25, напроти будинку, орієнтовно на 20 метрів до в`їзду у двір до будинку 8 вул. Хоткевича перебувало на балансі Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва, з 2018 по 2020 роки не вносилося до актів обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню, падіння дерева спричинили погодні умови (довготривалі сильні дощі та пориви вітру 15-20 м/с (а.с. 72-73, том 1). Згідно письмової відповіді Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва від 24 листопада 2020 року клен, який впав 30 вересня 2020 року, знаходиться на вулиці Краківській, напроти будинку № 27 (а.с.74, том 1). 09 жовтня 2020 року директором Українського гідрометеорологічного центру Кульбідою М. попереджено про небезпечні метеорологічні явища І рівня небезпечності по м. Києву 30 вересня 2020 року з грозою та поривами вітру 15-20 м/с (І рівень небезпечності, жовтий) (а.с.75-76, том 1). Позивач просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду у розмірі 170 231,37 грн. Підставою для задоволення позовних вимог позивач зазначив, що пошкодження належного їй автомобіля сталося внаслідок неналежного догляду балансоутримувачем за зеленими насадженнями. Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України). Представник відповідача скористався своїм правом подачі відзиву до позову, відповідно до якого заперечує проти задоволення позовних вимог в повному обсязі, оскільки з 30 вересня 2020 року над містом Києвом проходив атмосферний фронт з дощами, грозами та поривчастим вітром. На балансовій території відповідача від негоди, тривалих опадів у вигляді дощу та сильних поривів вітру на проїзну частину дороги напроти будинку № 27 по вул. Краківська в Дніпровському районні у м. Києві впало живе дерево клен ясенелистий, який було вирвано з корінням та пошкоджено припаркований під ним автомобіль «Ford», державний номерний знак [NUMBER] . На місце події 30 вересня 2020 року прибув наряд поліції, яким оформлено протокол огляду місця події. Позивач сама вибрала місце паркування, не зважаючи на відсутність на цьому відрізку дороги не облаштованої спеціалізованої стоянки. Дерево клен ясенелистий було вирвано з корінням під час стихійного лиха - буревію, однак до буревію дерево було живе, зелене, без дупел, тріщин та не мало ознак сухостійного чи аварійного, що підтверджується актом обстеження зелених насаджень № 286-А від 30 квітня 2020 року, що підлягають видаленню, та актів загального весняного та осіннього огляду об`єкту зеленого господарства від 20 травня 2019 року, 27 вересня 2019 року, 23 квітня 2020 року, 16 вересня 2020 року. На фото видно, що дерево, яке впало на автомобіль, має жовто-зелене листя(що відповідає порі року, без ознак аварійного чи сухостійного дерева, а саме, з живими гілками та корінням, яке вирване із землі. 29 та 30 вересня 2020 року через засоби масової інформації було сповіщено населення м. Києва та Київської області про прохід атмосферного фронту, який зумовить грози, дощі та пориви вітру 15-20 м/с, що є небезпечним метрологічним явищем першого рівня небезпеки. Відповідач визначає дану ситуацію стихійним лихом, внаслідок якої ґрунт під деревом сильно пропитався вологою, дерево, що має м`яку породу, напиталося вологою та під дією сильного пориву вітру було вирвано з корінням та впало на автомобіль. Згідно п.п.1,2 рішення Київської міської ради «Про деякі питання утримання зелених насаджень у місті Києві № 480/6531 від 20 грудня 2018 року встановлено мораторій на омолоджувальне обрізання дерев у місті Києві. За результатами звернення позивача до правоохоронних органів працівниками поліції перевірено обставини та не встановлено в діях відповідача будь-яких правопорушень. Також позивачем не зазначено, у чому полягала моральна шкода. Позивач посилається, як на доведений факт вини відповідача щодо неналежного догляду за зеленими насадженнями, на Висновок спеціаліста № 133 від 22 жовтня 2020 року, складений спеціалістом [PERSON] Однак спеціаліст не проводив жодних досліджень, а лише оглянув залишки якось коріння через 20 днів після падіння дерева, які перебували на відкритому повітрі під впливом дощової осінньої погоди. Описова частина висновку не містить жодного наукового обґрунтування, не підтверджена конкретними даними та вимірами: на момент огляду залишки дерева виду Клен ясенелистий, яке впало, були вражені білою ядровою дрібнотріщинуватою гниллю кореня, яка викликається грибом трутовиком лускатим, після вивченням фотоматеріалів встановлено, що дерево також було вражене вищезазначеною гниллю. Також на дереві наявні ознаки інших хвороб: плямистість листя клена ясенелистого - збудник гриб Phyllosticta negundinis Sacc. Et Spet, "Відьмині мітли» - збудники гриби із роду Taphrina, кліщі, віруси. При уражені білою ядровою дрібнотріщинуватою гниллю, яка викликається грибом трутовиком лускатим, в деревах, зокрема в коренях, комлях та стовбурах відбувається дестиктуризація деревини, внаслідок чого в них виникають пустоти, які призводять до ослаблення фізіологічних та механічних властивостей дерева, що може спричинити його загибель. 10 серпня 2019 року між Акціонерним товариством «Страхова компанія «Авангард» та відповідачем було укладено договір добровільного страхування цивільної відповідальності(користувачів) майна при здійсненні діяльності, передбаченої договором № 30 ДОГ-00476. 01 жовтня 2020 року відповідачем у телефонному режимі повідомлено страховика, представник якого прибув на огляд місця події. На підтвердження відзиву позивачем надано рішення № 480/6531 від 20 грудня 2018 року Київської міської ради «Про деякі питання утримання зелених насаджень у місті Києві» (а.с. 148-149, том 1), лист Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві про відсутність кримінального правопорушення (а.с.150, том 1), лист Українського Гідрометеорологічного центру від 06 жовтня 2020 року (а.с.151,152-158, том 1), протокол огляду місця події (а.с.160-161,162-166, том 1), заяву про настання страхового випадку (а.с.167, том 1), копія договору № 30ДОГ-00476 добровільного страхування цивільної відповідальності власників (користувачів) майна, укладений між Комунальним підприємством по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва та Страховою компанією «Авангард», з додатками (а.с.168-174, том 1), акти загального весняного та осіннього огляду об`єкту зеленого господарства від 20 травня 2019 року, 27 вересня 2019 року, 23 квітня 2020 року, 16 вересня 2020 року (а.с.175, 176, 177, том 1), акт обстеження зелених насаджень № 286-А від 30 квітня 2020 року, що підлягають видаленню (а.с.178-182, том 1), акт обстеження зелених насаджень № 01.10.2020 року, що підлягають видаленню (а.с.183, 184-185, том 1), лист Моторного транспортного страхового бюро України від 19 жовтня 2020 року (а.с.186, 187, том 1), листування відповідача із страховою групою «Оберіг» (188, 189, 190, том 1), світлини (192-205, том 1), флеш накопичувач Apacer з фото та відео файлами (207-215, том 1). Позивач скористався своїм правом подачі відповіді на відзив до позову, в якій вказано, що твердження відповідача, що позивач поставила свою автівку в місці, яке не облаштовано як спеціалізована стоянка, спростовується відсутністю оформленого протоколу відносно позивача за порушення правил стоянки/парковки. Про стан дерева, яке мало ознаки трухлявості, позивачка зазначила в поясненнях, які були надані представнику правоохоронних органів. В діях відповідача було відсутнє саме кримінальне правопорушення, а не будь-яке правопорушення. Згідно висновку спеціаліста [PERSON] дерево мало велику кількість хвороб, які призвели до ослаблення фізіологічних та механічних властивостей дерева, що спричинило його загибель. Висновки відповідача, що падіння дерева спричинили погодні умови, не заслуговують на увагу. Відповідач неналежним чином виконав обов`язки з догляду за зеленими насадженнями на підконтрольній території. Щодо посилань відповідача на роз`яснення завідувача кафедри лісництва, то вони не оформлені окремим документом, що не дає можливості встановити, хто саме надав такі роз`яснення та чи має така особа відповідні знання в цій сфері. Відповідач подає акти загального весняного огляду об`єкту зеленого господарства від 23 квітня 2020 року, згідно якого дерева-клен, які розташовані по вул. Краківська , знаходяться в аварійному стані та є трухлявими, що є беззаперечним доказом, що дерево, яке впало на автомобіль позивача, знаходилося в аварійному стані ще з квітня 2020 року. В силу положень Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» відповідачем не доведено належними та допустимими доказами, що 30 вересня 2020 року в м. Києві мало місце стихійне лихо. Відповідно до листів Українського гідрометрологічного центру Державної служби з надзвичайних ситуацій України рівень небезпечності 1 ступінь - погодні умови потенційно небезпечні, при цьому з цих листах відсутні відомості, що відповідні пориви вітру мали місце на вулиці Краківська, 27 в м. Києві в даний період. Представник відповідача скористався своїм правом подачі заперечень на відповідь на відзив до позову, в яких вказано, що на момент обрання позивачем місця для парковки автомобіля стан дерева у неї не викликав сумніву щодо його аварійності. Позивач не є фахівцем в галузі дендрології та фітопатології рослин, тому стверджує про трухлявість дерева, не будучи досвідченою у даній галузі. Позивачем не спростовано, що до падіння дерева призвели погодні умови. Щодо висновку спеціаліста [PERSON] , то ним не проводилося жодних досліджень, лише оглянув залишки якогось коріння через 20 днів після падіння дерева, які перебували на відкритому повітрі під впливом дощової осінньої погоди. Ніяких частин пня у ґрунті після падіння дерева не залишалося, в присутності позивача дерево розрізано на частини та вивезено з місця. Та обставина, що дерево було вражено плямистістю та «відьміними мітлами» спростовується роз`ясненнями завідувача кафедри лісництва, кандидата сільсько-господарських наук, доцента кафедри лісництва [PERSON] , якій було надано фото з висновку спеціаліста [PERSON] № 133 від 22 жовтня 2020 року. Твердження позивача про аварійність дерева відповідно до акту загального огляду зеленого господарства від 23 квітня 2020 року не відповідає дійсності, відповідачем надані акти за 2019 та 2020 роки, в яких відсутня інформація про виявлення ознак аварійності у дерева клен ясенелистий напроти будинку 27 по вулиці Краківська в м. Києві . На підтвердження заперечень на відповідь на відзив до позову відповідачем надано копію листа Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» від 05 лютого 2021 року (а.с.133, 134-137, том 2), лист завідувача кафедри лісництва, кандидата сільсько-господарських наук, доцента кафедри лісництва [PERSON] з роз`ясненнями щодо падіння дерева по вул. Краківській напроти будинку № 27 , що мало місце в ніч з 30 вересня 2020 року по 01 жовтня 2020 року, в яких зазначено, що визначення кореневих гнилей без попередньої розкопки кореневої системи не проводиться. Дерева, уражені гнилями і кореневими, зокрема можуть візуально не мати ознак ослаблення і всихання протягом декількох років, проте в цей період відбувається поширення гнилі всередині коренів чи стовбура (так звана, прихована гниль). Діагностичною ознакою поширення гнилей всередині рослин є наявність плодових тіл дереворуйнівних грибів, проте від моменту зараження (інокуляції) до появи плодових тіл може пройти декілька років; залишки деревини м`якої породи (коріння, яке не має живлення), які знаходяться в ґрунті у вологу осінню погоду можуть бути заражені грибами-деструктрорами (організми, які поселяються на відмерлі деревині і не паразитують на здорових рослинах); наявність дупел на скелетних гілках і стовбурі клена ясенелистого за наведеними фото встановити неможливо; за наведеними фото асиміляційного апарату неможливо встановити збудника плямистості. Плямистості з`являються у другій половині вегетаційного періоду, тому при малій інтенсивності ураження вони в незначній мірі впливають на ріст деревних рослин. Сильне ураження може призвести до значних порушень фізіологічних процесів і сприяти засиханню листків, передчасному їх обпаданню. Це ослаблює рослину, сповільнює її ріст, знижує декоративність, сприяє підмерзанню, проте відмирання рослин не спричиняє; патологічне інтенсивне зростання сплячих бруньок з утворення куща («відьмині мітли») зазвичай спостерігається у кроні, дуже рідко на стовбурі листяних порід (граб). Інфекційне походження даного типу хвороби не доведено, їх відносять до так званих тератологічних явищ (явища невстановленої етилогії), які не призводять до відмирання рослин (а.с. 147, том 2), акт від 01 жовтня 2020 року обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню, відповідно до якого обстеження зелених насаджень пов`язано із знищенням дерева за адресою: м. Київ, вул. Краківська, напроти будинку № 27, (знищено під час несприятливих погодних умов, вирвано з коренем), встановлено: клен ясенелистий без видимих пошкоджень, дупла відсутні, при розкрижуванні стовбура - деревина не трухла, дерево вирвано з коренем в результаті сильних поривів вітру, та після довготривалих опадів (дощів) (а.с.148, 149-150, том 2), копія наказу №13-п від 13 березня 2020 року про призначення складу комисії з обстеження зелених насаджень балансових територій підприємства, що були пошкоджені внаслідок несприятливих гідро метеорогічних явищ (а.с. 151, 152-153, том 2), лист Департаменту патрульної служби Національної поліції України від 10 березня 2021 року (а.с.154, том 2). Представник третьої особи Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Авангард» скористався своїм правом подачі письмових пояснень до позову, в яких вказано, що між комунальним підприємством по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва та страховою компанією «Авангард» був укладений договір № 30ДОГ-00476 добровільного страхування цивільної відповідальності власників (користувачів) майна при здійсненні діяльності, передбаченої договором від 08 серпня 2019 року, предметом якого є майнові інтереси Страхувальника, строк дії договору встановлено з 01 серпня 2019 року по 09 серпня 2020 року, додатковою угодою продовжено строк дії Договору до 09 серпня 2021 року. Страхова подія вважається такою, що відбулася за умови якщо реальні збитки у третьої особи настали у період цього Договору страхування та за умови, якщо причиною стала професійна помилка Страхувальника під час догляду за зеленими насадженнями, внаслідок падіння яких було нанесено реальні збитки третім особам. Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відтак зазначена норма визнає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорене право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити(реалізувати) своє право повністю або частково. При оспоренні або невизнання права виникає невизначеність у праві, викликане поведінкою іншої особи. Таким чином, порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Відповідно до частин 1 та 2 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Для відшкодування шкоди за правилами ст. 1166 ЦК України необхідно довести такі факти: а) неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії. б) наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки ст. 22 ЦК України). в) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди. г) вина завдавача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини. Частина 2 цієї статті встановлює презумпцію вини завдавача шкоди, що означає, що особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини (у зв`язку із наявністю вини іншої особи або у зв`язку із дією об`єктивних обставин). Відповідно до частини 2 ст.1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 Постанови від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Аналогічний правовий висновок міститься у постановах Верховного Суду України від 03 грудня 2014 року у справі №6-183цс14 та Верховного Суду від 11 грудня 2018 року у справі №759/4781/16-ц, від 11 вересня 2019 року у справі №203/2378/14-ц та від 28 серпня 2019 року у справі № 638/20603/16. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 20, п. 2 ч. 1 ст. 21 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», організацію благоустрою населених пунктів забезпечують місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування відповідно до повноважень, установлених законом. Благоустрій здійснюється в обов`язковому порядку на всій території населеного пункту (села, селища, міста). Елементами (частинами) об`єктів благоустрою є: зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях. Згідно ч. 5 ст. 24 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», посадові особи підприємств, установ, організацій несуть відповідальність за невиконання заходів з благоустрою, а також за дії чи бездіяльність, що призвели до завдання шкоди майну та/або здоров`ю громадян, на власних та закріплених за підприємствами, установами, організаціями територіях відповідно до закону. Негайне видалення пошкоджених дерев або кущів (їх частин) може здійснюватися підприємствами, установами, організаціями або громадянами в разі, якщо стан таких пошкоджених зелених насаджень загрожує життю, здоров`ю громадян, а також майну громадян та/або юридичних осіб. (ч. 4 ст. 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»). Згідно п.п. 3.1.3 та 3.1.4 Правил благоустрою міста Києва, затверджених рішенням Київської міської ради від 25 грудня 2008 р. № 1051/1051 посадові особи підприємств, установ, організацій несуть відповідальність за невиконання заходів з благоустрою, а також за дії чи бездіяльність, що призвели до завдання шкоди майну та/або здоров`ю громадян, на власних та закріплених за підприємствами, установами, організаціями територіях відповідно до закону. Відповідальність за незабезпечення благоустрою, у тому числі при виконанні робіт самовільно, покладається на власника об`єкта благоустрою (балансоутримувача) та виконавця робіт. Утримання та благоустрій територій підприємств, установ, організацій та присадибних ділянок громадян, прибудинкових територій багатоквартирних та малоповерхових житлових будинків, належних до них будівель та споруд проводиться власником або балансоутримувачем цього будинку, або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачами укладені відповідні договори на утримання та благоустрій прибудинкових територій. Згідно з п.1.3 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України 10 квітня 2006 року № 105, правила є обов`язковими для виконання всіма установами, підприємствами, організаціями та громадянами, які займаються проектуванням, створенням, ремонтом і утриманням зелених насаджень, розташованих на територіях населених пунктів України. Згідно з п. 3.2 Правил, яким врегульовано питання утримання зелених насаджень у населених пунктах України, до елементів благоустрою віднесено, зокрема, зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях. Згідно п. 5.5 Правил, відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянках, які відведені під будівництво забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках їх власники або користувачі. Відповідно до розділу 12 Правил, з метою контролю за станом міських зелених насаджень здійснюють їх загальні, часткові та позачергові огляди. Загальні огляди проводяться двічі на рік навесні та восени. При загальному огляді обстежують усі елементи об`єктів благоустрою, а при частковому лише окремі елементи. Позачергові огляди проводять після злив, ураганів, сильних вітрів, снігопадів, паводків тощо. Огляд проводять: балансоутримувач об`єкта, власник чи користувач земельної ділянки, а за даними обстежень складають відповідні акти. Згідно п. 9.1.11 Правил, під час проведення щорічних обстежень зелених насаджень потрібно виявляти аварійні дерева (дерева, які можуть становити загрозу для життя і здоров`я пішоходів, транспортних засобів, пошкодити лінії електропередач, будівлі і споруди або перебувають у пошкодженому стані внаслідок снігопадів, вітролому, урагану та інших стихійних природних явищ чи за наявності гнилої серцевини стовбура, значної суховершинності, досягнення вікової межі). Аварійне дерево - це дерево, яке може становити загрозу для життя і здоров`я пішоходів, транспортних засобів, пошкодити лінії електропередач, будівлі і споруди, або перебуває у пошкодженому стані внаслідок снігопадів, вітролому, урагану та інших стихійних природних явищ чи за наявності гнилої серцевини стовбура, значної суховершинності, досягнення вікової межі. Відповідно до розділу 12 Правил, з метою контролю за станом міських зелених насаджень здійснюють їх загальні, часткові та позачергові огляди. Загальні огляди проводяться двічі на рік навесні та восени. При загальному огляді обстежують усі елементи об`єктів благоустрою, а при частковому лише окремі елементи. Позачергові огляди проводять після злив, ураганів, сильних вітрів, снігопадів, паводків тощо. Огляд проводять: балансоутримувач об`єкта, власник чи користувач земельної ділянки, а за даними обстежень складають відповідні акти. Водночас ст.617 Цивільного кодексу України передбачає, що особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. У пункті 1 ч.1 ст. 263 ЦК України наведено ознаки непереборної сили як надзвичайної або невідворотної за даних умов події. Отже, закон визначає непереборну силу як надзвичайну або невідворотну зовнішню подію (обставину), що повністю звільняє від відповідальності особу, яка порушила зобов`язання, за умови, що остання не могла її передбачити або передбачила, але не могла відвернути чи уникнути її дії за звичайних обставин при всій обачливості, і ця подія завдала збитків. Судом встановлено, що транспортний засіб «Ford Fiesta», державний номерний знак [NUMBER] , був пошкоджений внаслідок падіння дерева - ясена по вул. Краківській в м. Києві напроти будинку № 27. Вказана вулиця перебуває на балансі Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва, яке здійснює догляд за зеленими насадженнями, проводить реконструкцію з урахуванням екологічного стану та реальних потреб. Отже, Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва є відповідальною особою за стан зелених насаджень на вказаній території. Так, згідно висновку спеціаліста № 134 від 22 жовтня 2020 року, складеного спеціалістом [PERSON], який має вищу освіту з кваліфікації інженера лісового та садово-паркового господарства, на замовлення позивача, встановлено, що на момент огляду залишки дерева виду Клен ясенелистий, яке впало, були вражені білою ядровою дрібнотріщинуватою гниллю кореня, яка викликається грибом трутовиком лускатим, після вивченням фотоматеріалів встановлено, що дерево також було вражене вищезазначеною гниллю. Також на дереві наявні ознаки інших хвороб: плямистість листя клена ясенелистого - збудник гриб Phyllosticta negundinis Sacc. Et Spet, «Відьмині мітли» - збудники гриби із роду Taphrina, кліщі, віруси. При уражені білою ядровою дрібнотріщинуватою гниллю, яка викликається грибом трутовиком лускатим, в деревах, зокрема в коренях, комлях та стовбурах відбувається дестиктуризація деревини, внаслідок чого в них виникають пустоти, які призводять до ослаблення фізіологічних та механічних властивостей дерева, що може спричинити його загибель (а.с. 77-87, том 1). Надані відповідачем роз`ясненнями завідувача кафедри лісництва, кандидата сільсько-господарських наук, доцента кафедри лісництва [PERSON] щодо падіння дерева не містять інформації, яка б спростувала висновок спеціаліста № 134 від 22 жовтня 2020 року, складений спеціалістом [PERSON] За відсутності позивача та спеціалістів лісового та садово-паркового господарства відповідачем складено акт від 01 жовтня 2020 року обстеження зелених насаджень, пов`язаний із знищенням дерева за адресою: м. Київ, вул. Краківська, напроти будинку № 27 , в якому зазначено, що клен ясенелистий: без видимих пошкоджень, дупла відсутні, при розкрижуванні стовбура - деревина не трухла, дерево вирвано з коренем в результаті сильних поривів вітру, та після довготривалих опадів (дощів). Відповідачем також не надано належних та допустимих доказів на підтвердження падіння дерева внаслідок стихійного лиха або непереборної сили, що пов`язане із зливою та сильним вітром. Так, відповідач посилався на поширену через засоби масової інформації інформацію Українського гідрометеорологічного центру про небезпечні метеорологічні явища І рівня небезпечності по м. Києву, 30 вересня 2020 року з грозою та поривами вітру 15-20 м/с (І рівень небезпечності). Однак попередження Українського гідрометеорологічного центру про небезпечні метеорологічні явища 30 вересня 2020 року має загально інформативний характер та не може вважатися належним та достатнім доказом на підтвердження того, що падіння дерева сталося внаслідок стихійного лиха або непереборної сили. Також, судом не встановлено порушення позивачем положень Закону України «Про автомобільний транспорт» та Правил Дорожнього руху України. За таких обставин, суд приходить висновку, що особою, відповідальною за заподіяну в даному випадку шкоду, є відповідач, який не забезпечив належного догляду за зеленими насадженнями. Крім того, відповідно до ст. 30 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» транспортний засіб вважається фізично знищеним, якщо його ремонт є технічно неможливим чи економічно необґрунтованим. Ремонт вважається економічно необґрунтованим, якщо передбачені згідно з аварійним сертифікатом (рапортом), звітом (актом) чи висновком про оцінку, виконаним аварійним комісаром, оцінювачем або експертом відповідно до законодавства, витрати на відновлювальний ремонт транспортного засобу перевищують вартість транспортного засобу до дорожньо-транспортної пригоди. Якщо транспортний засіб вважається знищеним, його власнику відшкодовується різниця між вартістю транспортного засобу до та після дорожньо-транспортної пригоди, а також витрати на евакуацію транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди. Зі змісту звіту № 001/021020 про оцінку вартості матеріального збитку заподіяного пошкодженням транспортного засобу від 20 жовтня 2020 року, вбачається, що витрати на відновлювальний ремонт транспортного засобу у розмірі 317 294,75 грн. перевищують вартість транспортного засобу до дорожньо-транспортної пригоди у розмірі 229 394,90 грн., а тому суд приходить висновку, що автомобіль «Ford Fiesta» д/н [NUMBER] вважається фізично знищеним. Отже, з урахуванням різниці між вартістю транспортного засобу до дорожньо-транспортної пригоди у розмірі 229 394,90 грн., ринковою вартістю транспортного засобу після пригоди у розмірі 59 163,53 грн. розмір матеріальної шкоди, завданої позивачу становить у розмірі 170 231,37 грн. (229 394,90 грн.- 59 163,53 грн.). З урахуванням викладеного, позовні вимоги [PERSON] до Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Дніпровського району м. Києва за участю третьої особи Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Авангард» про відшкодування матеріальної шкоди підлягають задоволенню повністю. Також позивачем заявлені вимоги про відшкодування моральної шкоди, яку вона оцінює у розмірі 10 000 грн. 00 коп. При з`ясуванні фактів, з якими закон пов`язує відшкодування моральної шкоди, суд виходить з вимог ст. 1167 ЦК України, яка визначає підстави покладання обов`язку по відшкодуванню такої шкоди та обставини, які мають враховуватися при визначенні розміру відшкодування. Стаття 23 ЦК України передбачає підстави моральної шкоди. Моральна шкода, зокрема, полягає у фізичному болі і стражданнях, що особа зазнала в зв`язку з каліцтвом чи іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, що фізична особа зазнала в зв`язку з протиправною поведінкою у відношенні його; у душевних стражданнях, що фізична особа зазнала в зв`язку з ушкодженням чи знищенням майна; у приниженні честі, достоїнства, а також ділової репутації. Моральна шкода стягується незалежно від стягнення майнової шкоди. У пункті 3 постанови № 4 Пленуми Верховного Суду України від 31 березня 1995 року "Про судову практику по справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" указується, зокрема, порушення нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні відносин з оточуючими людьми, настання інших негативних наслідків. Звідси, потерпілий вважається зазнавшим моральну шкоду, якщо він перетерпів душевні страждання у виді негативних змін душевно-психологічного функціонування організму чи фізичні страждання у виді негативних змін біологічного функціонування організму. Відповідно до роз`яснень, даних в п. 5 цієї постанови обов`язковому з`ясуванню при вирішенні справ про відшкодування моральної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою та протиправними діяннями її заподіювача та вина останнього в її заподіянні. Відповідно до п.7 зазначеної постанови заподіяна моральна шкода відшкодовується тій фізичній чи юридичній особі, права якої були безпосередньо порушені протиправними діями (бездіяльністю) інших осіб. Враховуючи роз`яснення, що містяться у п.9 постанови № 4 Пленуми Верховного Суду України від 31 березня 1995 року "Про судову практику по справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", суд визначає розмір відшкодування моральної шкоди, виходячи з характеру й обсягу фізичних, душевних і психічних страждань, що випробував позивач у зв`язку з пошкодженням автомобіля та необхідністю проведення ремонту, тяжкості вимушених змін у життєвих і виробничих стосунках, часу та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, інших обставин, виходячи з принципів розумності, виваженості і справедливості. Суд дійшов висновку, що діями відповідача спричинені позивачу моральні страждання, які пов`язані з пошкодженням транспортного засобу, що позбавило можливості ним користуватися, зумовило необхідність організації позивачем додаткових зусиль для вжиття заходів з метою відновлення своїх прав. При визначенні розміру відшкодування,

Outcome: partial