Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-03 00:00:00

Позивач просить стягнути з відповідача 13 Державної Пожежно-рятувальної частини Управління Державної служби України з Надзвичайних ситуацій на його користь доплату у подвійному розмірі за роботу в надурочний час за 2017 рік в сумі 28812, 72 гривень. У заяві зазначає, що він працює водієм автотранспортного засобу згідно трудового договору. З 01 січня 2017 року по 31 грудня 2017 року у звязку з відсутністю водіїв він працював, за його підрахунками, 1204 надурочні години, але в кінці року йому було оплачено лише 120 годин. Вважає, що оплата відповідачем проведа з порушенням вимог законодавства і він має право на плату в подвійному розмірі всіх відпрацьованих ним понадурочних годин. Позивач та його представник позовні вимоги підтримали. Представник позивача [PERSON] суду пояснив, що [PERSON] прийнятий водієм автотранспорту 13 Державної Пожежно-рятувальної частини Управління Державної служби України з Надзвичайних ситуацій у Сумській області пожежного поста смт. Кириківка відповідно до трудового договору, згідно наказу начальника частини. Вважає, що між ним та керівництвом пожежно-рятувальної частини склалися трудові відноси. Протягом 2017 року він виконував роботу за відсутнього працівника, тобто працював понаднормовий час, що стало причиною відпрацювання понаднормово 1204 годин, з яких оплату було проведено лише 120 годин. Виходи на роботу здійснювалися відповідно до графіку роботи, затвердженого начальником пожежно- рятувальної частини, а робочий час обраховано згідно табелю використання робочого часу. Умови праці пожежного поста смт. Кириківка регламентуються законодавством України про працю та укладеним Колективним договором, в якому відповідно до вимог законодавства прописано умови оплати праці, а саме подвійна оплата надурочних. Ним відповідно до листа Міністерства соціальної політики України від 24 квітня 2017 року здійснено розрахунок заборгованості по заробітній платі за 2017 рік [PERSON], яка складає 28812, 72 гривень. Вважає, що це спір про право і повинен вирішуватися в порядку цивільного судочинства. Позивач [PERSON] пояснив, що при прийнятті на роботу він мав водійське посвідчення та стаж роботи водієм, але дійсно проходив підготовку з метою отримання допуску до спец автомобіля та отримав посвідчення машиніста насосної станції. Дійсно згідно графіку він несе караульну службу та розписується в журналі караульної служби при виході на роботу. В кінці 2017 року йому було оплачено 120 надурочних годин. З розміром оплати він погодився, але в січні 2018 року звернувся до начальника пожежно-рятувальної частини з заявою про оплату решти надурочних годин та отримав відповідь, що бюджетні асигнування відсутні. Тому вирішив звернутися до суду, оскільки в цьому році він також працює понад нормово. Представники відповідача позовні вимоги не визнали. Представик відповідача [PERSON] вважає, що [PERSON] проходить караульну службу відповідно до «Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу». При прийнятті на роботу він пройшов відповідне навчання і лише після цього був допущений до виконання службових обовязків. На службу він заступає разом з атестованими працівниками і виконує відповідні накази, а отже є особою, яка прирівняна до військової. Фінансове забезпечення підрозділів цивільного захисту здійснюється за рахунок бюджетних коштів і тому відповідно до вимог законодавства було проведено оплату [PERSON] 120 надурочних годин. Решта відповіно до вимог законодавства України та відсутності бюджетних асигнувань оплаті не підлягає. Крім того, зауважив, що представником позивача в розрахунок заборгованості включені відпрацювані години у свята, оплата яких проведена, і тому просить прийняти розрахунок, зазначений у відзиві до позову, а саме 23575,15 гривень за 956 годин. Вважає, що спір повинен розглядатися за правилами адміністративного судочинства, оскільки особа проходить службу, та відмовити в задоволенні позову. У відзиві на позовну заяву представник відповідача зазначає, що 13 Державна Пожежно-рятувальна частина Управління Державної служби України з Надзвичайних ситуацій фінансується з державного бюджету і тому оплата праці проводиться відповідно норм та умов, визначених Постановами Кабінету Міністрів України в межах бюджетного фінансування, отже оплата праці 120 надурочних годин [PERSON] проведено в межах фонду заробітної плати. Законних підстав для нарахування та оплати решти відпрацьованих годин немає, при цьому посилаються на п.8 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці». Крім того, зазначає, що позивачем не вірно здійснено підрахунок відпрацьованих надурочних годин та проведену оплату і вважає, що заробітна плата за відпрацьовані, але не оплачені 956 надурочні години у 2017 році складає 23575,15 гривень. Вважає, що позивач, працюючи водієм автотранспортного засобу підпадає під дію ч.2 ст. 101 Кодексу цивільного захисту України, а також на його поширюється «Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту» та «Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу», що затверджується Кабінетом Міністрів України. Посилаючись на лист - розяснення Міністерства соціальної політики України від 24 липня 2013 року, проводить аналогію з військовослужбовцями і зазначає, що трудове законодавство про оплату праці не поширюється на працівників служби цивільного захисту, а є державною службою особливого характеру і регулюється спеціальними нормативно-правовими актами ( а.с. 49-53). У судовому засіданні встановлено, що наказом начальника від 15 серпня 2014 року 13 Державної Пожежно-рятувальної частини Управління Державної служби України з Надзвичайних ситуацій у Сумській області [PERSON] прийнятий на посаду водія автотранспортних засобів (3 класу) професійного пожежного поста (смт. Кириківка Великописарівського району ) 13 Державної Пожежно-рятувальної частини Управління Державної служби України з Надзвичайних ситуацій у Сумській області, 4 розряду з оплатою праці, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2002 року № 1298 «Про оплату праці працівників на основі Єдиної тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери», щомісячна надбавка за складність, напруженість у роботі у розмірі 50 %. (Т.1 а.с.169-170). З табеля обліку використання робочого часу слідує, що [PERSON] відпрацював: у січні 2017 року -15 днів, 184 годин, лютий 2017 року -14 днів, 168 годин; березень 2017 року- 15 днів, 176 годин; квітень 2017 року - 21 день, 244 години; травень 2017 року - 22 дні, 264 години; черевень 2017 року - 24 дні, 282 години, липень 2017 року - 31 день, 368 годин; серпень 2017 року - 31 день, 376 годин; вересень 2017 року - 30 днів, 360 годин, жовтень 2017 року - 26 днів, 312 годин; листопад 2017 року - 10 днів, 112 годин; грудень 2017 року -16 днів, 192 години ( Т.1 а.с.12-23, 56-91). Відповідно до видаткових відомостей про видачу заробітної плати працівникам 13 Державної Пожежно-рятувальної частини Управління Державної служби України з Надзвичайних ситуацій у Сумській області з січня 2017 року по листопад 2017 року оплата надурочних годин роботи не проводилась. У грудні 2017 року проведено оплату 120 надурочних годин (Т.1 а.с. 24-29). З листа начальника13 Державної Пожежно-рятувальної частини Управління Державної служби України з Надзвичайних ситуацій у Сумській області слідує, що оплата праці працівників протягом 2017 року здійснювалась у межа бюджетних асигнувань. Проведено оплату 120 надурочних годин (Т.1 а.с.32). З розрахунку нарахування надурочних годин працівникам 13 Державної Пожежно-рятувальної частини Управління Державної служби України з Надзвичайних ситуацій у Сумській області слідує, що [PERSON] при нормі робочого часу 1834 години відпрацювано 1204 надурочних години, оплату проведено 120 годин, потрібно нарахувати за надурочні години за вирахуванням святкових годин 956 ( т.1 а.с. 33). Згідно витягу з протоколу №12 зборів 13 Державної Пожежно-рятувальної частини Управління Державної служби України з Надзвичайних ситуацій у Сумській області від 25 грудня 2015 року підписаний та направлений колективний договір на 2016 рік -2018 роки (Т.1 а.с. 30). Зі змісту колективного договору слідує, що він поширюється на всіх найманих працівників Управління ДСНС України у Сумській області незалежно від того, чи є вони членами профспілок. Колективний договір укладений між адміністрацією ДПРЧ-13 Управління ДСНС України у Сумській області в особі заступника начальника [PERSON] та трудовим колективом через вільно обраного на загальних зборах представника колективу в особі [PERSON] з метою ефективного захисту соціальних, економічних, трудових прав та інтересів працівників ДПРЧ-13 Управління ДСНС України у Сумській області. Відповідно до колективного договору оплата праці проводиться згідно нормативних актів України з питань оплати праці, у сфері доплат і надбавок до тарифних ставок та посадових окладів. Здійснювати оплату роботи за надурочний час, вихідні, святкові та неробочі дні у порядку та із дотриманням вимог, передбачених законодавством. За роботу у святкові і неробочі дні за бажанням працівника, який працював у святкові і неробчі дні, за погодженням з безпосереднім керівником, йому може бути наданий інший день відпочинку ( Т.1 а.с. 113-150). 13 Державна Пожежно-рятувальної частини Управління Державної служби України з Надзвичайних ситуацій у Сумській області є юридичною особою з основним видом діяльності пожежна служба ( Т.1 а.с. 55). Штат 13 Державної Пожежно-рятувальної частини Управління Державної служби України з Надзвичайних ситуацій у Сумській області введено в дію від 28 травня 2013 року, з якого слідує, що професійний пожежний пост ( смт.Кириківка) - 13 працівників, які не атестовані. Тарифікація посад працівників позначених значком «ХХ» проводиться відповідно до наказу МНС України від 10 липня 2006 року № 431 водій автотранспортного засобу (Т.1 а.с. 92-99). Нарахування та виплата заробітної роботи плати, оплата святкових днів підтверджується видатковими відомостями (а.с.100-113). Наказом від 01 серпня 2013 року затверджено Положення ППП (смт. Кириківка) ДПРЧ-13 Управління ДСНС України у Сумській області, з якого слідує, що роботу здійснюють відповідно до Статуту ДПРЧ-13, планів роботи, затверджених начальником ДПРЧ-13. Загальні засади діяльності, статус, умови оплати праці, матеріальне, соціальне і побутове забезпечення працівників ППП визначає Державна служба України з надзвичайних ситуацій. Фінансове та матеріально-технічне забезпечення ППП здійснюється за рахунок коштів державного бюджету, а також інших надходжень, визначених чинним законодавством. Начальник ППП призначається та звільняється з посади накозом начальника 13 державної пожежно-рятувальної частини Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Сумській області (Т.1 а.с.160-168). Організація несення внутрішньої, гарнізонної та караульної служб в органах управління, …державних пожежно-рятувальних підрозділах (загонах, частинах, постах),… підрозділах забезпечення Державної служби України з надзвичайних ситуацій, права, обовязки та взаємовідносини осіб рядового і начальницького складу та працівників Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту Державної служби України з надзвичайних ситуацій (особовий склад) визначено «Порядком організації внутрішньої, гарнізонної та караульної служби в органах управління і підрозділах оперативно-рятувальної служби цивільного захисту Державної служби України з надзвичайних ситуацій», затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 жовтня 2014 року ( Т.1 а.с.173-222). На підтвердження фінансування 13 Державної Пожежно-рятувальної частини Управління Державної служби України з Надзвичайних ситуацій у Сумській області в межах бюджетних асигнувань надано кошторис на 2017 рік, розрахунок до кошторису на 2017 рік , а також розрахунок використання коштів спеціального фонду до кошторису на 2017 рік, лімітна довідка про бюджетні асигнування та кредитування на 2017 рік ( Т.1 а.с. 227-244). [PERSON] щомісячно, протягом 2017 року виплачувалась премія в розмірі 25 відсотків за особистий вклад в загальні результати діяльності, що підтверджується наказами про преміювання (Т.1 а.с.246-250, Т.2 а.с.1-7). Оплата праці [PERSON] здійснюється на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2002 року №1298 «Про оплату\~праці працівників\~на основі\~Єдиної тарифної\~сітки розрядів\~і коефіцієнтів\~з оплати\~праці працівників\~установ,\~закладів та\~організацій окремих\~галузей бюджетної\~сфери»,\~Наказу \~Міністерства внутрішніх\~справ \~від 14\~серпня 2015\~року №\~976\~«Про затвердження\~Умов оплати\~праці працівників\~бюджетних установ,\~закладів та\~організацій Держвної\~служби Ураїни\~з надзвичайних\~ситуацій» та\~ наказу\~Держвної служби Ураїни з надзвичайних ситуацій від 16.01.2017 №21 "Про окремі питання заробітної плати працівників органів управління і підрозділів служби цивільного захисту, установ та організацій системи ДСНС України у 2017 році». Заслухавши сторони, дослідивши матеріали справи, суд приходить висновку, що посилання відповідача, що даний спір повинен розглядатися в порядку адміністративного судочинства є не вірним. [PERSON] прийнятий на роботу за трудовою угодою відповідно до наказу начальника 13 державної пожежно-рятувальної частини Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Сумській області водієм автотранспортного засобу ППП смт. Кириківка. Відповідно до штатного розпису працівники ППП смт Кириківка були не атестовані. З начальником ППП, як уповноваженим від колективу був підписаний колективний договор,в якому визначені умови праці та оплати. \~ \~ Атестовані\~працівники 13 державної пожежно-рятувальної частини Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Сумській області працюють на підставі укладених контрактів Статутів несення служби. \~ \~ \~ \~ \~ З\~Кодексу \~Цивільного захисту\~ України,\~на який\~посилається представник\~відповідача слідує,\~що до персоналу (кадрів) органів управління та сил цивільного захисту належать особи рядового і начальницького складу, які проходять службу цивільного захисту за контрактом, державні службовці та інші працівники, з якими укладається трудовий договір (ст. 99). [PERSON] відноситься до інших працівників, з якими укладений трудовий договір. У рішенні Верховного Суду України, ухваленого у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду 04 вересня 2018 року у справі № К/9901/47078/18 зазначається, що визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є наявність публічно-правового спору. При цьому участь субєкта владних повноважень є обовязковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Однак сама по собі участь у спорі субєкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції. Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин. У свою чергу, приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового, особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він, головним чином, обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу конкретного субєкта, що підлягає захисту у спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо позивач намагається захистити своє порушене субєктивне право шляхом оскарження управлінських дій субєктів владних повноважень. Отже, суд приходить висновку, що має місце трудовий спір. Відповідно до ст.19 ЦПК України суди загальної юрисдикції розглядають справи у порядку цивільного судочинства, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. \~ \~ \~ \~ \~ В\~п.8\~Постанови \~Пленуму Верховного\~Суду України\~ «Про\~практику \~застосування судами\~ законодавства\~ про\~оплату праці»зазначено, що при вирішенні спорів про виплату премій, винагороди за підсумками роботи за рік чи за вислугу років, надбавок і доплат необхідно виходити з нормативно-правових актів, якими визначено умови та розмір цих виплат. Працівники, на яких поширюються зазначені нормативно-правові акти, можуть бути позбавлені таких виплат (або розмір останніх може бути зменшено) лише у випадках і за умов, передбачених цими актами. З мотивів відсутності коштів у проведенні вказаних виплат може бути відмовлено в тому разі, коли вони обумовлені в зазначених актах наявністю певних коштів чи фінансування. [PERSON]В, водій автотранспортного засобу, працював відповідно до графіку, затвердженого начальником 13 державної пожежно-рятувальної частини Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Сумській, щомісячно складався табель робочого часу, йому виплачувалась заробітна плата, премія, надбавки, оплата святкових та неробочих днів, а також проведено оплату 120 годин надурочних, тобто оплата праці здійснювалась у відповідності до нормативних актів, зазначених вище. У судовому засіданні також було встановлено, що [PERSON] виконував роботу відсутнього водія автотранспортного засобу, але оплату праці за відсутнього працівника не здійснювали. \~ \~ \~ \~ Згідно\~ст.43 Конституції України\~право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.\~\~ Відповідно до ч.1 ст.50 КЗпП України нормальна тривалість робочого часу працівників не може перевищувати 40 годин на тиждень. Статтею 61 КЗпП України визначено, що на безперервно діючих підприємствах, в установах, організаціях, а також в окремих виробництвах, цехах, дільницях, відділеннях і на деяких видах робіт, де за умовами виробництва (роботи) не може бути додержана встановлена для даної категорії працівників щоденна або щотижнева тривалість робочого часу, допускається за погодженням з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) підприємства, установи, організації запровадження підсумованого обліку робочого часу з тим, щоб тривалість робочого часу за обліковий період не перевищувала нормального числа робочих годин (ст.ст.50 і 51). Відповідно до ст. 62 КЗпП України надурочні роботи, як правило, не допускаються. Надурочними вважаються роботи понад встановлену тривалість робочого дня (ст.ст. 52, 53 і 61 КЗпП України). Згідно із ст.106 КЗпП України за погодинною системою оплати праці робота в надурочний час оплачується в подвійному розмірі годинної ставки. За відрядною системою оплати праці за роботу в надурочний час виплачується доплата у розмірі 100 відсотків тарифної ставки працівника відповідної кваліфікації, оплата праці якого здійснюється за погодинною системою, - за всі відпрацьовані надурочні години. У разі підсумованого обліку робочого часу оплачуються як надурочні всі години, відпрацьовані понад встановлений робочий час в обліковому періоді, у порядку, передбаченому частинами першою і другою цієї статті. Компенсація надурочних робіт шляхом надання відгулу не допускається. Облік робочого часу здійснюється роботодавцем. Судом встановлено, що для обліку робочого часу водіїв автотранспортних засобів ППП Кириківка запроваджено підсумований облік робочого часу, що підтверджується табелем робочого часу. Пунктом 12 Методичних рекомендацій щодо застосування підсумованого обліку робочого часу, затверджених Наказом Міністерства праці та соціальної політики України від 19 квітня 2006 року № 138 (далі - Методичні рекомендації), визначено, що підсумований облік робочого часу кожного працівника здійснюється за табелем виходів на роботу та затвердженим графіком роботи (змінності) за обліковий період. Облік робочого часу по кожному працівнику має провадитись наростаючим підсумком з початку встановленого облікового періоду. Норма робочого часу за обліковий період визначається за календарем з розрахунку шестиденного робочого тижня, семигодинного робочого дня (чи відповідного скороченого робочого дня) з урахуванням скороченого робочого часу напередодні вихідних днів - до 5 годин і напередодні святкових і неробочих днів - на 1 годину. \~ \~ \~Пунктом 10\~Методичних рекомендацій\~визначено,\~що при\~підсумованому обліку\~робочого часу\~час,\~відпрацьований понад\~норму тривалості\~робочого часу\~за обліковий\~період,\~вважається надурочним\~і оплачується\~згідно зі\~статтею 106\~КЗпП України.\~Оплата за\~всі години\~надурочної роботи\~провадиться в\~кінці облікового\~періоду.\~Робота понад\~норму робочого\~часу,\~передбаченого графіком\~в окремі\~дні,\~тижні,\~місяці облікового\~періоду,\~при збереженні\~норми робочого\~часу за\~обліковий період,\~не є\~надурочною роботою.\~Переробіток норми\~робочого часу,\~що виникає\~в окремі\~дні при\~підсумованому обліку,\~може компенсуватися\~додатковими днями\~відпочинку або\~відповідним зменшенням тривалості роботи в інші дні облікового періоду. У ході розгляду справи встановлено, що обліковим періодом для оплати надурочних робіт 13 державної пожежно-рятувальної частини Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Сумській був визначений рік, що відповідає розясненню Мінсоцполітики від 12.01.2017, в якому рекомендували застосовувати саме такі облікові періоди, оскільки при виборі облікового періоду, що дорівнює місяцю, утворюватиметься велика кількість надурочних годин. Саме тому з метою зменшення надурочних годин і навантаження на фонд оплати праці найкращим вибором для роботодавця будуть такі облікові періоди, як квартал, півріччя, рік. Це підтверджується видатковими відомостями з яких слідує, що [PERSON] проведено оплату 120 годин по закінченню року. Суд, провівши аналіз наданих суду відомостей про виплату заробітної плати, графіків роботи, табелів робочого часу приходить висновку, що фактично не проведено оплату [PERSON] 956 надурочних годин. Отже, сума виплат за 956 надурочних годин, виходячи з годинної тарифної ставки (посадового окладу) [PERSON] складає 23575,15 гривень. Дана сума підлягає стягненню з відповідача. У ході судового розгляду представником позивача надано договір про надання правової допомоги, акт виконаних робіт, розрахунок витрат на надання правової допомоги, які складають 7500 гривень, які просить стягнути з відповідача. \~ \~ \~ \~ \~ \~\~Відповідно до ст.59 Конституції України кожен має право на правову допомогу. До складу витрат на професійну правничу допомогу включаються: гонорар адвоката за представництво в суді; інша правнича допомога, повязана з підготовкою справи до розгляду; допомога, повязана зі збором доказів; вартість послуг помічника адвоката; інша правнича допомога, повязана зі справою. Витрати на правничу допомогу визначаються сукупністю таких документів: договором про надання правничої допомоги та відповідними доказами щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу учасник справи має подати (окрім договору про надання правничої допомоги) детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом (для визначення розміру гонорару, що сплачений або підлягає сплаті) та опис здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат має бути співмірним зі складністю справи та виконаних адвокатом робіт; часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт; обсягом наданих адвокатом послуг; ціною позову та значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи та репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог співмірності, за клопотанням іншої сторони, суд може зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами (ст.137 ЦПК України). Суд вважає, що витрати на надання професійної правничої допомоги підлягають компенсації за рахунок відповідача в повному обсязі, оскільки є співмірними зі складністю справи, витраченим часом на виконання відповідних робіт, ціни позову. Відповідно до ст.141 ЦПК України судові витрати, від сплати яких позивач був звільнений, стягуються з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної частини позовних вимог. Отже, з відповідача на користь держави необхідно стягнути судовий збір в розмірі 1762,00 гривні.

Outcome: partial