Jurisdiction: civil
Date: 2014-04-08 00:00:00

Позивачка 01. 10. 2013 року звернулася до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, посилаючись на те, що 01 жовтня 2013 року в її квартирі [ADDRESS] сталось залиття. По даному факту майстром КП «Соснівська служба утримання будинків» складено акт від 02. 10. 2013р. В даному акті від 02. 10. 2013р. встановлено, що залиття квартири [NUMBER], сталось внаслідок халатних дій мешканців квартири [NUMBER]. Квартиронаймачем квартири [NUMBER] є [PERSON], тому позивачка вважає, що саме з його вини їй завдано матеріальну шкоду. Зазначила, що внаслідок залиття водою, в її квартирі пошкоджено стелю та стіни в усіх кімнатах. Відновлення приміщення квартири з метою подальшого нормального проживання потребує відновлювального ремонту. За період з 01 жовтня 2013 року по даний час в залитій квартирі не проводився ремонт пошкодження, а саме залиття призвело до завдання їй матеріальних збитків однак, відповідач відмовляється вести будь-які переговори, в добровільному порядку та вирішити питання щодо відшкодування завданої шкоди. З метою встановлення вартості відновлювальних робіт позивачка зверталася до ТОВ „Контакт-Сервіс" з проханням визначити кошторисну вартість ремонтних робіт в квартирі [ADDRESS]. Відповідно до експертного дослідження вартість ремонтних робіт становить 7 960,80 ( сім тисяч дев'ятсот шістдесят гривень 80 коп.). Разом з тим, позивачка зазначила, що внаслідок залиття квартири їй завдано ще й моральну шкоду, яка полягає в її душевних стражданнях, які виникли в зв'язку з погіршенням зовнішнього вигляду житла, в специфічному запаху сирості, а також в ситуації постійного стресу, який призвів до погіршення її здоров'я. Вказувала, що все це стало причиною розладу її нормального життя, нервової напруги та переживань. Крім того, позивачка має похилий вік - 75 років та отримує невеликий розмір пенсії, матеріально малозабезпечена. Моральну шкоду оцінює в 5000 грн. Просить суд стягнути з відповідача на її користь завдану матеріальну шкоду в сумі 7960 грн., моральну шкоду в сумі 5000 грн. та понесені нею судові витрати. В ході судового розгляду позивачка уточнила та збільшила свої позовні вимоги і просила суд, враховуючи результати судової будівельно-технічної експертизи, стягнути з відповідача на її користь матеріальну шкоду в розмірі 8092,70 грн. та моральну шкоду в розмірі 5000 грн. В судовому засіданні позивачка підтримала свої уточнені позовні вимоги та просила суд задовольнити позов. Відповідач в судовому засіданні пояснив, що він є квартиронаймачем квартири [NUMBER] і залиття квартири [NUMBER] сталося не з його вини, а внаслідок пориву радіатора, тому вважав, що позивачем не було надано доказів наявності його вини та не вказано причинний зв'язок між його протиправною поведінкою та завданою шкодою. З цих підстав просив в позові відмовити в повному обсязі. Після отримання результатів експертизи від явки до суду повторно ухилився. Суд, заслухавши позивача, дослідивши матеріали справи встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що позивачка проживає в [ADDRESS]. 01 жовтня 2013 року в даній квартирі сталось залиття. Згідно акту майстра дільниці КП «Соснівська служба утримання будинків» від 02. 10. 2013р. вбачається, що залиття квартири [ADDRESS] сталося внаслідок недбалого та халатного відношення мешканців квартири [NUMBER] вказаного вище будинку до санітарно-технічних приладів ( тріснуло ребро чавунного радіатора) На момент залиття квартири [NUMBER], поверхом вище в квартирі [NUMBER] проживав відповідач [PERSON], який не заперечував проти факту його проживання в даній квартирі. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягає відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для встановлення пошкодженої речі. Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи № 58 від 28. 01. 2014р., складеного ТОВ «Контакт-Сервіс» розмір заподіяної матеріальної шкоди ( розмір збитків), завданих Позивачу внаслідок залиття квартири [ADDRESS], яке сталося 01 жовтня 2013 року, становить 8 092,70 коп. Відповідно до ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Суд критично відноситься до заперечень відповідача стосовно недоведеності його вини, оскільки факт його вини підтверджується актом майстра дільниці КП Соснівська СУБ від 02. 10. 2013 року, тому вважає, що позовні вимоги про стягнення матеріальної шкоди підлягають до задоволення. На підставі ст.. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю відшкодовується особою, яка її завдала за наявності її вини. У відповідності до положень ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода серед іншого полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Пунктом 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України „ Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди від 31 березня 1995 року № 4 (з наступними змінами) визначено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. У позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Позивачка не надала суду ні в своїх поясненнях ні в самій позовній заяві, з яких міркувань вона виходила визначаючи розмір шкоди. Виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, характеру та обсягу страждань, яких зазнала позивачка, характеру завданих збитків суд вважає, що заявлена позивачкою моральна шкода підлягає до часткового задоволення в сумі 1000 грн. Відповідно до ст. 88 ЦПК України до стягнення з відповідача підлягають понесені позивачкою при подачі позову до суду судовий збір в розмірі 458, 80 грн. та оплата експертизи 1200 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial