Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-13 00:00:00

Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» (далі Банк) звернулося до суду із позовом до [PERSON] про стягнення кредитної заборгованості, посилаючись на те, що [PERSON] звернувся до ПАТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання кредитних послуг, у зв»язку з чим підписав заяву б/н від 20.06.2012 р., згідно якої отримав кредитну картку «Універсальна». 15.08.2013 року Відповідачу було переоформлено кредитну карту на престижну кредитну картку «Gold» та відкрито картковий рахунок відповідно до якого Банком було надано [PERSON] кредит у сумі 1000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 27,6 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом. Також відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку» складає між ним та Банком договір про надання банківських послуг, про що свідчить підпис відповідача у заяві. Свої зобовязання по поверненню кредиту Відповідач повністю не виконав і має заборгованість перед Банком в розмірі 87297,75 грн., яку просять стягнути. У судове засідання представник Банку не зявився, надав суду заяву, в якій зазначив, що позов підтримує, просив розглянути справу у його відсутність, проти винесення заочного рішення не заперечує. Відповідач у судове засідання не з'явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлялася в установленому законом порядку. Суд у зв'язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання в порядку\~статті 169 ЦПК України, враховуючи відсутність відповідних заперечень від позивача ухвалив слухати справу за відсутності відповідача, який не з'явився, у порядку заочного розгляду справи. У відповідності до вимог ч. 2\~ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно зясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. 20 червня 2012 року між ПАТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] укладено кредитний договір, відповідно до якого відповідачу надана платіжна кредитна картка «Універсальна», що підтверджується заявою позичальника від 20.06.2012 року (а.с.10). 15.08.2013 року Відповідачу було переоформлено кредитну карту на престижну кредитну картку «Gold» та відкрито картковий рахунок відповідно до якого Банком було надано [PERSON] кредит у сумі 1000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 27,6 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом. Також відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку» складає між ним та Банком договір про надання банківських послуг, про що свідчить підпис відповідача у заяві (а.с.12-22). Внаслідок невиконання відповідачем своїх зобов"язань по вищезазначеному договору станом на 31.08.2016 р. утворилась заборгованість по кредиту на загальну суму 87297,75 грн., що підтверджується розрахунком, наданим Банком. (а.с. 7-9), з яких: заборгованість за кредитом 16745,25 грн.; заборгованість по відсоткам за користування кредитом 63937,98 грн. ; заборгованість по комісії та пені 1981,29 грн. ; штраф (фіксована частина) -500 грн. ; штраф (процентна складова) 4133,23 грн. Згідно ст. 526 ЦК України зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідності. 610 ЦК України порушенням зобовязання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання (неналежне виконання). Згідно ст. 611 ЦК України у разі порушення зобовязання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Згідно ч.2 ст. 612 ЦК України боржник, який прострочив виконання зобовязання відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Згідно ч.1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобовязання. На підставі викладеного,

Outcome: approved