Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-12 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини поважними, та визначити [PERSON] додатковий строк для прийняття спадщини, яка залишилася після смерті його матері [PERSON] , померлої [INFO] , в м. Олександрії Кіровоградської області, достатній для подання до Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1 заяви про прийняття спадщини. На обґрунтування своїх вимог представник позивач посилається на те, що [INFO] в м. Олександрія Кіровоградської області померла мати позивача [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина, яка складалася з будинку [ADDRESS] , земельної ділянки площею 4,19 га, розташованої на території Протопопівської сільської ради, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва і квартири [ADDRESS] . 30 липня 2019 року позивач звернувся до Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1 за отриманням свідоцтва про право власності на майно, але нотаріус відмовив йому у видачі свідоцтва про право на спадщину, так як він в шестимісячний строк з дня відкриття спадщини не надав до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. Представник позивача зазначає, що позивач не звернувся до нотаріальної контори у визначений законом строк так як вважав, що прийняв спадщину після смерті матері, тому що він на початку 2018 року перевіз її проживати до свого помешкання в [ADDRESS] , де вона постійно проживала до своєї смерті, доглядав за нею, займався організацією і проведенням похорон. Крім цього, зведений брат позивача (син його вітчима [PERSON] , який помер раніше, [INFO] )- [PERSON] повідомив позивачеві, що він в жовтні 2018 року, тобто в передбачений законом строк, подав заяву до Олександрійської міської державної нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини, після смерті батьків, і тому [PERSON] може не перейматися з цього приводу, пообіцяв йому що він візьме на себе всі витрати по оформленню спадщини на себе, оформить спадщину після смерті батьків, а потім вони розділять спадкове майно відповідно до часток їх батьків в спільному майні. Але 21 грудня 2019 року нотаріус відмовив [PERSON] в видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] через відсутність у нього з померлою родинних зв язків. Тобто з заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері позивач вчасно не звернувся у нотаріальну контору через свою правову необізнаність та через те, що його ввів в оману його зведений брат. Також причиною пропуску строку було тяжке матеріальне становище позивача, так як маючи борги за лікування матері та маючи на своєму утриманні двох малолітніх дітей, сім`я позивача фактично весь час живе в борг, дружина не працює, позивач має слабке здоров`я і час від часу має в селі тільки тимчасову роботу, гроші за оренду земельної ділянки отримати не може доки не оформить своїх спадкових прав. Крім того, позивач вважав, що він фактично прийняв спадщину, тому що мати проживала з ним і залишила йому всі документи на спадкове майно. Спадкова справа після смерті матері позивача хоча і заводилася, але фактично крім нього ніким не прийнята, інших спадкоємців не спадщину не має, заяв про відмову від спадщини позивач не подавав, спадщина не визнана судом відумерлою, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, щоб захистити своє порушене право не може, тому просить задовольнити його позовні вимоги, і визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті його матері. Ухвалою суду від 06 лютого 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 19 лютого 2020 року закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду. Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися, про час та місце його проведення повідомлені належним чином, представник позивача через канцелярію суду подав заяву, в якій просить розгляд справи провести за його відсутності та за відсутності позивача. Представник відповідача - Приютівської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області в судове засідання не з`явився, про час та місце його проведення повідомлений належним чином, на адресу суду надіслав заяву, у якій просив проводити розгляд справи за його відсутності, вирішення позовних вимог залишив на розсуд суду. Представник відповідача - Олександрійської міської ради Кіровоградської області в підготовче судове засідання не з`явився, про час та місце його проведення повідомлений належним чином, на адресу суду надіслав заяву, у якій просив проводити розгляд справи за його відсутності. Третя особа [PERSON] , в судове засідання не з`явився, про час та місце його проведення повідомлявся належним чином, на адресу суду надіслав заяву, у якій просив проводити розгляд справи за його відсутності, проти позовних вимог позивача не заперечує. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши наявні у справі докази, суд встановив такі обставини. Як вбачається з копії свідоцтва про одруження [NUMBER] від 26.12.1992 року, 26.12.1992 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] , після одруження дружині присвоєно прізвище « [PERSON] ». [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть № [NUMBER] від 11.07.2018 року, виданим Олександрійським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Кіровоградській області. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть № [NUMBER] від 25.04.2017 року, виданим Виконавчим комітетом Протопопівської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області. Позивач [PERSON] є сином [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження [NUMBER] від 11.07.1979 року та копією свідоцтва про одруження № [NUMBER] від 26.12.1992 року. Відповідно до копії свідоцтва про народження [NUMBER] від 20.09.1977 року [PERSON] є батьком третьої особи по справі - [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входить, зокрема, квартира [ADDRESS] , а також земельна ділянка площею 4,19 га, розташована на території Протопопівської сільської ради, призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Згідно копії довідки № 305, виданої 04.02.2020 року Протопопівським старостинським округом № 4 Приютівської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області встановлено, що з 2004 року та на момент смерті [PERSON] постійно проживала за адресою: [ADDRESS] . В будинку [PERSON] проживала разом з сином [PERSON] , співмешканкою сина, дочкою сина, сином співмешканки [PERSON] . Заповіт від [PERSON] в сільській раді не посвідчувався. 30 липня 2019 року нотаріус Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1 листом № 1677/02-31 повідомив позивачеві про неможливість реалізувати ним право на спадкування після смерті [PERSON] , останнім місцем проживання та реєстрації якої було: [ADDRESS] , у зв`язку із тим, що ним у строк, встановлений статтею 1270 ЦК України до нотаріальної контори не подано заяву про прийняття спадщини. 21 грудня 2019 року нотаріус Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1 листом № 2858/01-16 повідомив [PERSON] про те, що в матеріалах спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] відсутні відомості та документи, які б підтверджували наявність підстав для закликання його до спадкування за законом після смерті [PERSON] . З листа № 294/01-16 від 12.02.2020 року, наданою суду Олександрійською міською державною нотаріальною конторою № 1 вбачається, що після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , заведено спадкову справу № 482-2018. З матеріалів вказаної спадкової справи вбачається, що [PERSON] на момент смерті була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . 23.10.2018 року до Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1 із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] звернувся [PERSON] . 26.02.2019 року [PERSON] подав до Олександрійської міської державної нотаріальної контори № 1 заяву, відповідно до якої повідомив, що між ним та спадкодавцем [PERSON] відсутні будь які родинні стосунки, та що у нього немає підстав для закликання його до спадкування , як спадкоємця за заповітом, за законом будь-якої черги, в тому числі четвертої черги, а також за правом представлення після смерті [PERSON] , та що він не має заперечень щодо оформлення спадщини її спадкоємцями за законом. До правовідносин, які є предметом спору застосовуються такі норми права. Статтею 1216 ЦК України\~встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкодавців). Згідно з\~ст. 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до\~ст. 1218 ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст. 1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу відкриття спадщини. Таким чином, закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до Конституції України особа повинна неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей та виконувати обов`язки, передбачені ст.ст. 65-67 Конституції. При невиконанні особою конституційних обов`язків незнання законів не звільняє особу від юридичної відповідальності. При цьому ст. 64 Конституції передбачає, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Як свідчить практика Європейського суду з прав людини особа вправі бути юридично необізнаною. Згідно із ст.ст. 66-69 ЗУ Про нотаріат, пп. 4.15, 4.20 п.4 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України", видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, провадиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів про належність цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна - державного акту на право власності. Судом встановлено, що позивач пропустив строк для звернення з заявою про прийняття спадщини, причина пропуску вказаного строку є поважною, так як позивач, будучи юридично необізнаним, дійсно вважав, що він фактично прийняв спадщину, тому що мати проживала разом з ним на момент смерті і залишила йому всі документи на спадкове майно, тому не вимагає від нього вчинення якихось дій у певні строки. Крім того, у позивача була домовленість із зведеним братом щодо того, що саме він (зведений брат) буде займатися оформленням спадщини, проте не зробив цього. Таким чином, суд вважає, що оскільки прийняття спадщини є правом особи, а позивач в інший спосіб ніж звернутися до суду захистити своє право не може, то необхідно визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини.

Outcome: approved