Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-29 00:00:00

Представник позивача Гулян Я .В. в інтересах позивача [PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просить надати позивачеві, [INFO] додатковий двомісячний строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . На обґрунтування своїх вимог представник позивача посилалася на те, що [INFO] помер родич позивача - [PERSON] , який був чоловіком сестри дідуся позивача. Після його смерті відкрилася спадщина, що складається з 1/2 частини квартири [ADDRESS] . Власником другої частини квартири на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом є позивач. За життя спадкодавець склав заповіт, посвідчений 28.09.2011 року та зареєстрований в реєстрі № 1317, згідно якого належну йому частину квартири [ADDRESS] він заповів позивачеві. Коли позивач звернулася до нотаріальної контори з метою оформлення своїх спадкових справ, то отримала відмову - постановою приватного нотаріуса Олександрійського міського нотаріального округу Куліш Л.Г. від 23.07.2019 року позивачеві було відмовлено в прийнятті заяви про прийняття спадщини у зв`язку з пропуском встановленого законодавством 6-ти місячного строку для її прийняття. Проте, позивач вважає, що встановлений законодавством 6-ти місячний строку для прийняття спадщини вона пропустила, так як існували об`єктивні перешкоди до цього. Так, на час смерті спадкодавця, і по день подання заяви до суду позивач є студенткою денного відділення факультету харчових технологій та біотехнологій Львівського національного університету ветеринарної медицини та біотехнологій ім. С.З. Гжицького. Тому, у зв`язку із навчанням, позивач постійно проживає у м. Львів, та в 6-ти місячний строк, встановлений законодавством для прийняття спадщини, не мала можливості приїздити в м. Олександрія та займатися оформленням спадщини. Крім того, позивач, будучи юридично неосвіченою, помилково вважала, що наявність у неї заповіту, складеного спадкодавцем на її ім`я, посвідчує її право на спадщину і не вимагає від неї вчинення якихось дій. У зв`язку із викладеним представник позивача в інтересах позивача звернулася до суду за захистом прав позивача. Ухвалою суду від 26 липня 2019 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 04 вересня 2019 року закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду. У судове засідання позивач та її представник не з`явилися, через канцелярію суду подали заяви про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечують. Представник відповідача - Олександрійської міської ради - в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, будь-яких заяв, клопотань, відзиву не подав. Враховуючи згоду позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити на підставі наявних матеріалів справи заочне рішення, відповідно до вимог ст.ст. 280-284 ЦПК України. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши наявні у справі докази, суд встановив такі обставини. Відповідно до копії свідоцтва на право власності на нерухоме майно САЕ № 278288 від 25.08.2011 року, виданого Олександрійською міською радою, встановлено, що [PERSON] є власником 1/2 частки квартири [ADDRESS] , що також підтверджується копією витягу № 31263405 від 12.09.2011 року про державну реєстрацію прав, виданим Олександрійським комунальним міжміським бюро технічної інвентаризації. Власником другої частини квартири була [PERSON] (а.с.11-12). Після смерті [PERSON] спадкоємцем майна останньої за заповітом, а саме 1/2 частки квартири [ADDRESS] відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 01.07.2013 року, виданого приватним нотаріусом Олександрійського міського нотаріального округу Приходьком О.М., стала позивач [PERSON] , що також підтверджується витягом про реєстрацію в спадковому реєстрі № 34394408 від 01.07.2013 року та витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 5521499 від 01.07.2013 року(а.с. 13-15). 28.09.2011 року [PERSON] склав заповіт, який був посвідчений приватним нотаріусом Олександрійського міського нотаріального округу Приходьком О.М., відповідно до якого належну йому Ѕ частку квартири [ADDRESS] заповів [PERSON] , [INFO] . Реєстрація вказаного заповіту підтверджується також копією витягу № 28209524 від 28.09.2011 року про реєстрацію в спадковому реєстрі (а.с. 8-9). [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть № [NUMBER] від 14.09.2018 року (а.с. 6). Позивач [PERSON] у встановлені строки для прийняття спадщини після смерті [PERSON] пропустила, тому у 23.07.2019 року від приватного нотаріуса Олександрійського міського нотаріального округу отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Відмова нотаріуса мотивована тим, що позивач [PERSON] не прийняла спадщину після смерті [PERSON] у шестимісячний строк, передбачений статтею 1270 ЦПК України (а.с. 5). З інформації, наданої суду приватним нотаріусом Олександрійського міського нотаріального округу Куліш Л.Г. від 31.07.2019 року № 176/01-16 вбачається, що 23.07.2019 року на підставі заяви [PERSON] про прийняття спадщини за заповітом заведена спадкова справа № 21/2019 після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , інших спадкоємців не встановлено (а.с. 38-47). До правовідносин, які є предметом спору застосовуються такі норми права. Статтею 1216 ЦК України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкодавців). Згідно з ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст. 1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу відкриття спадщини. Таким чином, закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до Конституції України особа повинна неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей та виконувати обов`язки, передбачені ст.ст. 65-67 Конституції. При невиконанні особою конституційних обов`язків незнання законів не звільняє особу від юридичної відповідальності. При цьому ст. 64 Конституції передбачає, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Як свідчить практика Європейського суду з прав людини особа вправі бути юридично необізнаною. Згідно із ст.ст. 66-69 ЗУ Про нотаріат, пп. 4.15, 4.20 п.4 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України", видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, провадиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів про належність цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна - державного акту на право власності. Судом встановлено, що позивач пропустила строк для звернення з заявою про прийняття спадщини, причина пропуску вказаного строку є поважною, так як позивач дійсно вважала, що наявність у неї заповіту, складеного спадкодавцем на її ім`я, посвідчує її право на спадщину і не вимагає від неї вчинення якихось дій. Крім того, коли у позивача з`явилася можливість приїхати в м. Олександрія для оформлення своїх спадкових прав, так як вона навчається у м. Львів, встановлений законом 6-місячний строк для прийняття спадщини вже було пропущено. Таким чином, суд вважає, що оскільки прийняття спадщини є правом особи, а позивач в інший спосіб захистити своє право не може ніж звернутися до суду, то необхідно визначити додатковий строк для прийняття спадщини.

Outcome: approved