Jurisdiction: civil
Date: 2017-06-05 00:00:00

Позивач ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» звернулось до суду з позовною заявою до [PERSON] про відшкодування заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 10 серпня 2016 року, за місцем проживання відповідача, представниками Енергопостачальника було проведено перевірку дотримання Правил користування електричною енергією для населення (далі по тексту ПКЕЕН), в результаті якої було виявлено порушення, а саме: самовільне підключення електроенергії через прилад обліку без дозволу електропередавальної організації після відключення, відсутня пломба електропостачальної організації. Внаслідок перевірки був складений акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення та нарахована сума збитків за період з 10.02.2016 року по момент виявлення порушення 10.08.2016 року в розмірі 3493,72 грн. Просить стягнути солідарно з відповідачів вказану суму збитків, та судові витрати. Представник позивача в судове засідання не з'явилась, надала до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала, просила задовольнити з підстав викладених в позовній заяві, справу розглянути за її відсутності, не заперечувала проти заочного розгляду справи, з наслідками ухвалення заочного рішення ознайомлена. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки суду не повідомила. Згідно ст. 169 ЦПК України, якщо суд не має відомостей про причину неявки відповідача, повідомленого належним чином, або причину неявки буде визнано неповажною, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів, також на підставі ст.ст. 224, 225, 226 ЦПК України, суд за згодою позивача вправі постановити заочне рішення. Суд, дослідивши письмові матеріали цивільної справи, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Матеріалами справи встановлено, що відповідач [PERSON] є побутовими споживачами електричної енергії за адресою: [ADDRESS]. Під час технічної перевірки 10 серпня 2016 року в квартирі відповідача було виявлено порушення ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», а саме: самовільне підключення електроенергії через прилад обліку без дозволу електропередавальної організації після відключення, відсутня пломба електропостачальної організації. Факт порушення зафіксовано, та складено акт Н № 121004. Зазначений акт складено в присутності споживача [PERSON] та засвідчено трьома представниками енергопостачальника та самим споживачем (а.с. 2). Відповідно до ст.1 Закону України «Про електроенергетику» споживачі енергії - суб'єкти господарської діяльності та фізичні особи, що використовують енергію для власних потреб на підставі договору про її продаж та купівлю. Згідно ч. 2 п. 37 Правил користування електричною енергією для населення затверджених Постановою Кабміну України від 26.07.1999р. №1357 зі змінами та доповненнями (далі - Правила), енергопостачальник має право перевіряти справність приборів обліку …, проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку. Відповідно до ст. ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 48 Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку. Статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно до ст. 541 ЦК України, солідарний обов'язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов'язання. Відповідно до ч. 1 ст. 543 ЦК України, у разі солідарного обов'язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов'язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо. Засіданням комісії КМЕМ з розгляду актів порушення споживачами ПКЕЕН, на підставі акту Н №121004 від 10.08.2016 року проведено розрахунок суми збитків за формулою відповідно до п.3.1.5 Методики, з яким погоджується суд за період з 10.02.2016 року по момент виявлення порушення "Про затвердження Правил користування електричною енергією; нормативно-правовий акт № 28 від 31.07.1996 ПКЕЕН -10.08.2016 рік на суму 3493,72 грн. (а.с.3). На підставі встановлених згідно наданих доказів обставин суд дійшов висновку, що ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» завдано збитків, які підлягають відшкодуванню відповідачами в розмірі відповідно до розрахунку, наданому позивачем, проведеному відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією для населення, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 р. № 562 із змінами та доповненнями а тому позовні вимоги підлягають задоволенню. Крім того, на підставі ч.3 ст.88 ЦПК України з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, а саме судовий збір в розмірі 1600,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved