Jurisdiction: civil
Date: 2014-04-02 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом в якому просив стягнути з відповідачки кошти в сумі 150 000 грн. в рахунок відшкодування понесених ним витрат на будівництво частини належного відповідачці на праві власності жилого будинку за [ADDRESS]. В судовому засідання позивач та його представник [PERSON] письмовий текст позовної заяви підтримали та пояснили суду, у серпні 1993 року позивач одружився з третьою особою [PERSON] та почали проживати спільно за адресою [ADDRESS] у времянці, що належала матері третьої особи відповідачці [PERSON], де прожили близько двох років разом з відповідачко та сім'єю її сина. [INFO] у позивача з третьою особою народився син [PERSON]. Організацією, у якій працював позивач, його сім'ї було надано гуртожиток в м. Борисполі куди позивач з дружиною та сином переселилися і проживали до розлучення. Шлюб між позивачем та третьою особою було розірвано рішенням Бориспільського міськрайонного суду у 2000 році. Однак, свідоцтво про розірвання шлюбу було видано відділом державної реєстрації актів цивільного стану Бориспільського міськрайонного управління юстиції лише 15 серпня 2012 року. У 2005 року позивач запропонував третій особі відновити сім'ю і весною 2006 року вони почали проживати спільно у найнятій ними квартирі в м. Борисполі. Після відновлення сім'ї мати третьої особи відповідачка [PERSON] запропонувала позивачеві переобладнати недобудований будинок, що знаходився на земельній ділянці поряд з її врем'янкою, у двоквартирний, добудувати одну з квартир, вселитись у неї і проживати з сім'єю. Іншу квартиру у будинку мав добудовувати син відповідачки для своєї сім'ї. Оскільки власного житла у позивача не було, він погодився на пропозицію відповідачки добудувати одну з квартир належного їй недобудованого житлового будинку на тих умовах, що після добудови позивач буде проживати в ній спільно зі своєю сім'єю. Будівництво будинку відповідачки було розпочато її покійним чоловіком близько 35 років назад і станом на травень 2006 року збудованими були лише стіни та дах без будь-якого обладнання та облаштування. Роботи з переобладнання та добудови позивач розпочав у травні 2006 року. Позивач заклав цеглою дверні пройми між кімнатами, прорубав дверний пройм між іншими кімнатами і у такий спосіб отримав дві ізольовані від іншої частини будинку кімнати. До зовнішньої стіни однієї з кімнат позивач добудував веранду, в якій розмістив кухню та санвузол, збудував мансарду, в якій розмістив ще одну житлову кімнату, для входу у мансарду збудував сходи та сходинкову. Ці приміщення були влаштовані, а саме, придбано та змонтовано електромережу, встановлено електрообладнання, підключено електропостачання, придбано газове обладнання, заведено та підключено газопостачання, придбано та змонтовано систему опалення квартири, придбано матеріали та змонтовано підлогу, придбано матеріали та поштукатурено стіни, придбано матеріали та здійснено безпіщану стяжку стелі, придбано матеріали та здійснено утеплення пінопластом будинку зовні та всередині, придбано матеріали та покладено кахель на кухні та в санвузлі, придбано сантехнічне обладнання та встановлено ванну, унітаз, умивальник, придбано і установлено газову плиту, придбано матеріали, виготовлено та змонтовано балкон, димохід, кований навіс над вхідними дверима, придбані та вмонтовані металопластикові вікна з протимоскітними сітками, відливами, мармуровими підвіконниками, придбано та вмонтовано двері, замки та завіси до них, придбано і вмонтовано шафу-купе. У дворі споруджено вигрібну яму, для чого придбано відповідні складові та матеріали, придбано матеріали та збудовано паркан, придбано та покладено тротуарну плитку у дворі, перед в'їздом в двір змонтовано тротуарний бордюр. Частково роботи проводилася із залученням спеціалістів, частково власними зусиллями позивача, оплата матеріалів і робіт здійснювалася ним, відповідачка фінансової участі у будівництві і обладнанні квартири та облаштуванні двору не брала. Отримавши від відповідачки лише дві кімнати без будь-якого обладнання та облаштування, він добудував та повністю обладнав квартиру площею 69,5 кв.м., до складу якої увійшли кухня 14,8 кв.м., вітальня площею 20,1 кв.м., житлова кімната площею 13,8 кв.м., санвузол площею 4,9 кв.м., сходинкова площею 3,6 кв.м., житлова кімната площею 12,3 кв.м. Вселення відбулося у березні 2009 року, до квартири вселилися позивач, третя особа та їх син, а також відповідачка. Після вселення роботи по обладнанню квартири та будівництву дворових споруд тривали і були закінчені відповідачем у 2012 року. Право власності на будинок відповідачка отримала у серпні 2011 році, про що виконком Бориспільської міськради видав їй свідоцтво. Для реєстрації позивача за місцем проживання між ним та відповідачкою у грудні 2011 року було укладено договір найму житлового приміщення, за яким відповідачка надала йому у користування житлове приміщення у будинку [ADDRESS] строком до грудня 2016 року. На підставі цього договору Бориспільським міським відділом міліції позивача 21 грудня 2011 року було зареєстровано за місця проживання у будинку відповідачки. У цей же час між позивачем та третьою особою різко погіршились відносини, ініціювала конфлікти дружина, у вересні 2011 року нею здійснено реєстрацію розірвання шлюбу на підставі рішення суду від 2000 року, а у серпні 2012 року отримано свідоцтво про розірвання шлюбу. В кінці 2012 року відповідачка почала вимагати виселення позивача з її будинку. Позивач вважав такі дії відповідачки відверто не справедливими, тому виселятися відмовився. В січні 2013 року відповідачка звернулася до суду з позовом про розірвання договору найму житлового приміщення та виселення позивача з її будинку. Рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 29 січня 2013 року позов відповідачки було задоволено, договір найму розірвано, а позивача виселено з будинку. Позивач та його представник вважають, що відповідачка безпідставно набула майно за рахунок позивача і оскільки повернення в натурі цього майна є неможливим, вартість цього майна підлягає стягненню з відповідачки на користь позивача. З урахуванням висновку судової будівельно-технічної експертизи, позивачем під час розгляду справи було зменшено розмір заявленої вимоги. Оскільки згідно висновку експертизи загальна вартість будівельних робіт склала 170 657 грн., а роботи проводилися та оплачувалися позивачем під час перебування у шлюбі з третьою особою, позивач просив стягнути з відповідачки вартість 1/2 частини будівельних робіт, що становить 85 328, 50 грн. Відповідачка та її представник [PERSON] позов не визнали, письмовий текст заперечень на позов та доповнень до них підтримали та пояснили, що вимоги позивача вважають не обґрунтованими, твердження позивача що нібито він здійснював оплату матеріалів і робіт не відповідають дійсності, оскільки оплату здійснювала донька відповідачки третя особа [PERSON], що підтверджується товарними і фіскальними чеками та свідками. Позивач же під час спільного сумісного проживання з її донькою деякі роботи здійснив з особистої ініціативи, власноручно і без погодженні з нею, на безоплатній основі. Матеріали справи не містять жодного доказу отримання відповідачкою майна від позивача, а також доказів на існування будь-яких зобов'язань відповідачки перед позивачем, а тому застосування положень Цивільного кодексу, на які посилається позивач, є неможливими. Жодних угод про створення спільної власності між позивачем та відповідачкою укладено не було. Всі зазначені роботи позивач робив безоплатно і з власної ініціативи, тому права на оплату цих робіт не має. Оскільки будівельні роботи виконувалися позивачем у 2007-2009 роках, строк позовної давності у три роки закінчився, а згідно ч. 4 ст. 267 ЦК, сплив строку позовної давності, про застосування якої заявлено стороною, є підставою для відмови у позові. Будівельні матеріали закуповувалися за гроші відповідачки та третьої особи, для розрахунку з робітниками гроші позивачеві давала третя особа, оскільки вона сама не завжди могла бути присутньою при розрахунках за проведені роботи. При цьому позивач подав позов до неналежного відповідача, оскільки позовні вимоги обґрунтував тим, що кошти, які він вкладав, належать до спільної сумісної власності подружжя, проте будь-яких судових рішень про поділ майна подружжя не подав. Третя особа проти позову заперечила, письмовий текст пояснень підтримала та пояснила суду, що з позивачем перебувала у законному шлюбі з 1994 року по 2000 рік. Має з позивачем сина [PERSON], [INFO]. Шлюб з позивачем було розірвано рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 3 жовтня 2000 року. З цього часу сімейні відносини з позивачем припинилися. Оформлення розірвання шлюбу та отримання свідоцтва про розірвання шлюбу було здійснено лише у вересні 2011 року. З 2000 року проживала з дитиною на квартирі у знайомої. У 2006 році позивач звернувся до неї з проханням відновити сім'ю та вирішити проблеми з житлом. Відновлювати сім'ю вона наміру не мала, проте запропонувала позивачеві проживати разом з нею. Спільного побуту не мали. У тому ж 2006 році відповідачка запропонувала їй добудувати будинок. Вона погодилася. В травні 2006 року розпочалися роботи, а у березні 2009 року вселилися до будинку. Позивач жодної фінансової участі у будівництві не брав, всі роботи були виконано за кошти, які давала вона та відповідачка. Проте з власної ініціативи запропонував відповідачці допомогу, оскільки деякі роботи виконував власноручно. Так, позивач встановив розетки, люстри, вмикачі, зробив стяжку підлоги, встановив ванну, унітаз, умивальник, встановив п'ятеро дверей та замки до них, змонтував бордюр тротуарний. Всі інші роботи виконувалися відповідачкою за третьою особою за їх рахунок. Третя особа вважає, що в позові слід відмовити з тих підстав, що відповідачка не отримувала майно від позивача, жодних угод про створення спільної власності між позивачем та відповідачкою укладено не було, позивач всі роботи робив добровільно на безоплатній основі, позивач подав позов до не належного відповідача, оскільки ціну позову вказав з посиланням на спільне майно подружжя, сплив строк позовної давності для вимог позивача, про застосування якого заявлено стороною. Суд, заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши докази у справі в їх сукупності, дійшов висновку, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню. Як встановлено у судовому засіданні, [PERSON] та [PERSON] одружилися у серпні 1993 року. Від шлюбу мають сина [PERSON], [INFO]. Шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано 20 вересня 2011 року, про що в книзі реєстрації розірвань шлюбів відділу державної реєстрації актів цивільного стану Бориспільського міськрайонного управління юстиції зроблено актовий запис № 148. Це підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу, що видане відділом державної реєстрації актів цивільного стану Бориспільського міськрайонного управління юстиції 15 серпня 2012 року. Після відновлення спільного сумісного проживання зі своєю дружиною [PERSON], позивач [PERSON] весною 2006 року розпочав добудову належного відповідачці [PERSON] незавершеного будівництвом жилого будинку [ADDRESS]. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON], повідомив, що є сусідом відповідачки [PERSON] і йому відомо, що коробку будинку будував ще [PERSON], покійний чоловік відповідачки, який помер більше 25 років назад. Роботи з будівництва відновилися у 2006 році, були вставлені пластикові вікна, утеплені зовнішні стіни будинку, збудовано паркан від вулиці. Бачив, як завозили матеріали, пісок, щебінь. Роботи робив [PERSON], заливав фундамент під паркан, збудував паркан, йому допомагав син [PERSON]. Коли закінчилися роботи та хто оплачував будівельні роботи йому не відомо. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON], повідомив, що є сусідом відповідачки [PERSON] і бачив, як роботи з будівництва забору та веранди робив [PERSON], якому допомагав його брат [PERSON] та син [PERSON]. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомив, що на замовлення [PERSON] виготовив з дерева буку та змонтував у будинку [ADDRESS] сходи на другий поверх. Роботи проводив зимою 2007-2008 року протягом двох тижнів. Всі обставини спорудження сходів узгоджував з [PERSON], який був замовником робіт. Приймав роботи та оплачував за матеріали і роботу [PERSON] Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомив, що неодноразово у 2011-2012 роках на замовлення [PERSON] привозив вантажним автомобілем-самоскидом до двору [ADDRESS] щебінь, пісок, відсів. Розраховувався [PERSON], один раз гроші передавав син [PERSON]. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомив, що весною 2007 року на замовлення [PERSON] здійснив штукатурні роботи будинку [ADDRESS]. Кількість матеріалів для штукатурки та обсяги робіт були попередньо узгоджені з [PERSON], які їх і надав на визначений домовленістю час. При проведенні штукатурних робіт сам [PERSON] працював в якості підсобника. Розрахунок за проведені роботи здійснював [PERSON] Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомив, що він займається наданням послуг з перевезення вантажів. Восени 2011 року він на замовлення [PERSON] здійснив доставку до [ADDRESS] тротуарної плитки ФЕМ, для чого здійснив 2 ходки від магазину «Нова лінія». В магазин їздили з [PERSON], який оплачував йому погрузку та доставку. Крім цього, ним на замовлення [PERSON] здійснювалася доставка шиферу. Гроші в оплату доставки шиферу йому передала дружина [PERSON] [PERSON] При здійсненні розрахунку [PERSON] виймав гроші із власної кишені. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що в 2007 році [PERSON] звернувся до нього з проханням бути підсобником при проведенні штукатурних робіт в [ADDRESS], оскільки штукатурів буде двоє і необхідний ще один підсобник. Свідок погодився і брав участь у проведенні штукатурних робіт. На час проведення робіт у будинку стояли пластикові вікна, стелі не було, були лише балки. В якості другого підсобника працював [PERSON] За роботу розрахувався [PERSON] Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомив, що на замовлення [PERSON] виконав всі роботи з проектування та монтажу систем опалення та водопостачання. Роботи оплатив [PERSON], комплектуючі придбав [PERSON] у продавця комплектуючих, якого [PERSON] рекомендував свідок, та якому попередньо телефонував і повідомляв про обсяг замовлення. Свідку відомо, що за матеріали для систем опалення та водопостачання також розраховувався [PERSON] Крім цього, [PERSON], та його брат [PERSON], за вказівками свідка викопали всі траншеї для закладки труб. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомив, що на замовлення [PERSON] виготовив та змонтував у будинку [ADDRESS] сім підвіконників з мармуру. За виконану роботу з ним розрахувався [PERSON] Роботи проводилися приблизно у 2007-2008 роках. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомив, що восени 2008 року [PERSON] замовив йому виготовлення балкону другого поверху будинку [ADDRESS]. Попередньо [PERSON] передав свідкові гроші на матеріал - прокат чорного металу, який свідок придбав сам. Після доставки матеріалу до будинку, свідок виготовив балкон із застосування зварювальних робіт. Зроблену роботу приймав [PERSON], який і розрахувався за виконані роботи. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомив, що він брав участь у роботах з будівництва фундаменту, стін і даху веранди. За зроблену роботу платила [PERSON] Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомив, що доводиться сином позивачу [PERSON] і третій особі [PERSON], та внуком відповідачці [PERSON] Йому відомо, що роботи по добудові будинку [ADDRESS] розпочалися у 2006-2007 роках. На роботу наймалися працівники, яким за роботу платила мама. Батько робив мансарду, другий поверх, штукатурку будинку, заливав стяжку підлоги, батько сам оббивав вагонкою другий поверх будинку, ставив двері, вішав люстри, карнизи, розетки. Штукатурили і малярували найняті спеціалісти. Свідок допомагав батьку місить розчин, підтримував йому щось, коли батько робив якість роботи в будинку. Бачив, як мати давала батькові гроші, щоб той розраховувався за роботи. Які роботи та яку конкретно суму, свідок вказати не може. Під час проведення робіт з будівництва батько і мама жили разом. Роботами керував батько. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомив, що доводиться сином відповідачці та рідним братом третій особі. Йому відомо, що хата строїлася батьком. Роботи по добудові оплачувала його сестра. [PERSON] та [PERSON] жили разом, може вона його прийняла як чоловіка. Мати виділяла на будівництво гроші з пенсії. Роботи робили найняті люди. [PERSON] заливав поли, робив стяжку, стелив ламінат, вішав люстри, монтував електророзетки. [PERSON] жив за рахунок сестри як квартирант. Роботи з утеплювання хати проводив особисто [PERSON] Другий поверх оббивав деревом [PERSON] особисто. Хто оплачував матеріали та роботи він точно сказати не може, можливо його сестра. Які суми сплачувалися за роботи та які суми були у розпорядженні сестри йому не відомо. Розмір заробітної сплати сестри йому не відома. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомив, що він брав участь у будівельних роботах, що проводилися [PERSON] в [ADDRESS]. Залучав його до робіт та оплачував його послуги [PERSON] Отже, [PERSON] здійснив роботи по переобладнанню недобудованого будинку [ADDRESS] із одноквартирного у двоквартирний: заклав цеглою дверні пройми між приміщеннями, що на Технічному паспорті на житловий будинок, що виготовлений Бориспільським комунальним підприємством бюро технічної інвентаризації, інвентаризаційний № 3503, реєстровий № 21594, позначені цифрами 1-3 і 2-3, а також між приміщеннями 2-2 і 1-2 будинку. Обладнав дверний пройом між приміщеннями 2-3 і 2-2, до зовнішньої стіни кімнати 2-2 я добудував веранду, в якій розмістив кухню 2-1 та санвузол 2-4., над кімнатою 2-2 я збудував мансарду, в якій розмістив житлову кімнату 2-6, для входу у мансарду збудовав сходи та сходинкову 2-5. Таким чином, [PERSON] добудував та обладнав квартиру, яка в експлікації до плану будинку позначена під номером 2, та до складу якої увійшли: кухня 2-1 площею 14,8 кв.м; вітальня 2-2 площею 20,1 кв.м.; житлова кімната 2-3 площею 13,8 кв.м.; санвузол 2-4 площею 4,9 кв.м.; сходинкова 2-5 з площею 3,6 кв.м.; житлова кімната 2-6 площею 12,3 кв.м., а всього площею 69,5 кв.м. Досліджені у судовому засіданні фіскальні та товарні чеки, що подані третьою особою [PERSON], підтверджують придбання будівельних матеріалів у період проведення робіт з добудови будинку [PERSON] Відповідно до висновку експерта № 10059/13-43 від 26.02.2014 року, складеного за результатами судової будівельно-технічної експертизи, вартість будівельних робіт, які виконані під час будівництва квартири [ADDRESS] з врахуванням того, що на початок будівництва існували лише фундамент, стіни без штукатурки та дах приміщень, може становити 148 937 грн. Вартість будівельних робіт при спорудженні вигрібної ями може становити 5 114 грн. Вартість будівельних робіт, які проводилися при будівництві паркану, облаштування бордюр перед парканом та замощення тротуару в домоволодінні [ADDRESS] може становить 16 606 грн. А всього: 170 657 грн. Оскільки витрати на проведення добудови квартири [ADDRESS] було здійснено позивачем [PERSON] під час шлюбу з третьою особою [PERSON], суд вважає справедливими вимоги позивача про стягнення на його користь половини вартості будівельних робіт. Згідно ч. 1 ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Суд оцінює критично позицію представника відповідача та третьої особи про те, що у позові слід відмовити з підстав сплину встановленого законом трирічного строку позовної давності, оскільки позивача [PERSON] було позбавлено права користуватися здійсненими ним поліпшеннями будинку відповідачки з моменту його виселення з будинку у квітні 2013 року, то початок перебігу строку позовної давності слід рахувати саме з дати виселення, а не з дати проведення будівельних робіт чи здійснення витрат на ці будівельні роботи. Згідно ч.2 ст. 1212 ЦК України, положення Глави 83 ЦК застосовується незалежно від того, чи безпідставне набуття було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Суд критично оцінює позицію представника відповідача та позицію третьої особи про те, що у позові слід відмовити, оскільки між позивачем [PERSON] та відповідачкою [PERSON] не укладалося будь-яких угод про створення спільної власності, а роботи ним проводилися добровільно. У разі виконання робіт з добудови будинку на виконання зобов'язання у договорі про створення спільної власності позивач мав би право заявити вимоги на частку у будинку. За відсутності такої угоди позивачеві належить право на відшкодування своїх затрат на будівництво. Згідно ч.1 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно. Згідно ч. 1 ст. 1213 ЦК України, набувач зобов'язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі. Згідно ч.2 ст. 1213 ЦК України, у разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість, яка визначається на момент розгляду судом справи про повернення майна. Згідно ч.2 ст. 1213 ЦК України вартість безпідставно набутого майна визначається на момент розгляду судом справи про повернення майна. Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного суду України від 4 жовтня 1991 року №7 з подальшими змінами „Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок", роз'яснено, що оскільки земельна ділянка для будівництва жилого будинку і господарських будівель надається громадянину у приватну власність, участь інших осіб у будівництві не створює для них права власності на житловий будинок, крім випадків, коли це прямо передбачено законом. Інші особи, які приймали участь у будівництві жилого будинку (його купівлі) не на підставі угоди про створення спільної власності, яка відповідає законодавству, вправі вимагати не визнання права власності на будинок, а відшкодування своїх затрат на будівництво (купівлю будинку), якщо допомогу забудовнику (покупцю) вони надавали не безоплатно. Доказів того, що будівельні матеріали та обладнання придбавалися позивачем [PERSON] та передавалися відповідачці [PERSON] безоплатно, оплата робіт з будівництва будинку здійснювалася позивачем [PERSON] безоплатно, відповідачкою не надано. Натомість, судом встановлено, що придбання матеріалів та обладнання, а також роботи з добудови будинку здійснювалися позивачем [PERSON] за умови, що після закінчення будівництва він зможе користуватися збудованою ним квартирою в будинку. Тому позов [PERSON] є обґрунтованим та такими, що базуються на законі. Виходячи з наведеного,

Outcome: approved