Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-01 00:00:00

І. Зміст позовних вимог та заперечень сторін. У березні 2021 року позивач звертаючись до суду з заявою просить суд, стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] внаслідок залиття квартири [ADDRESS] 7197 грн. 26 коп. майнової шкоди, 2300 грн. витрат на проведення дослідження про незалежну оцінку завданих збитків, 2000 грн. моральної шкоди, та 2100 витрат на правову допомогу. Аргументує свої вимоги тим, що він є власником квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . 26 січня 2021 року було виявлено, що його квартира залита водою. За результатами огляду квартири комісією в складі представників КП «Прилукижитлобуд» було складено Акт від 26.01.21 про наслідки залиття житлового приміщення, за адресою: [ADDRESS] . Комісією встановлено, що причиною залиття квартири [ADDRESS] , що розташована на четвертому поверсі стало протікання унітазу в місці з`єднання з каналізаційним раструбом в квартирі [ADDRESS] . Винуватцем завданої шкоди внаслідок протікання є відповідач [PERSON] власник квартири [ADDRESS] в цьому будинку. Для встановлення вартості матеріального збитку завданої залиттям квартири було проведено дослідження про незалежну оцінку завданих збитків власнику квартири, відповідно до якої вартість завданого збитку власнику квартири, внаслідок її залиття становить 7197 грн. 26 коп., вартість проведеного дослідження -2300 грн. Внаслідок залиття квартири йому було завдано моральну шкоду, яка виразилась у емоційному стресі, душевних стражданнях, негативних емоціях, переживаннях з приводу залиття та пошкодження квартири. Було порушено плани та терміни щодо переїзду до майже відремонтованої квартири, виникла необхідність докладання додаткових зусиль, часу та ресурсів для вирішення проблем пов`язаних з усуненням наслідків залиття. Розмір завданої моральної шкоди він оцінює у 2000 грн. Відповідач добровільно відшкодувати завдані збитки не бажає, тому позивач звернувся до суду з даним позовом. 06 травня 2021 року представник відповідача [PERSON] - [PERSON] надала відзив на позовну заяву в якому не погоджується з позовними вимогами та просить відмовити в їх задоволенні, при цьому зазначає, що акт про наслідки залиття житлового приміщення від 26.01.2021 року складеного КП «Прилукижитлобуд» не відповідає встановленій формі та вимогам викладених у Правилах утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76, в ньому лише зафіксовано акт огляду квартири позивача та наявність пошкодження у ній, проте не зазначено розмір таких пошкоджень, не вказуються результати огляду водопровідних комунікацій та сантехніки в належній йому квартирі, не зазначається про самочинне перепланування ванної кімнати та туалету , не визначається пошкоджень в кімнаті відповідача. Спірний акт складено лише за участі власника квартири [ADDRESS] . Належна відповідачу квартира комісією не оглядалася, хоча в акті зазначено про результати її огляду. Він не був запрошений для огляду квартири позивача та для підписання акту, від підпису в акті він не відмовлявся, хоча в акті вказано, що [PERSON] від підпису відмовився. Тому вказаний акт не може бути належним та допустимим доказом у справі. ІІ. Заяви, клопотання та інші процесуальні рішення у справі. Ухвалою судді Прилуцького міськрайонного суду Павлова В.Г. від 29.03.2021 року відкрито провадження у справі та призначено до судового розгляду на 10 год. 20 хв. 14 квітня 2021 року. Ухвалою судді Прилуцького міськрайонного суду Коваленка А.В. від 13.04.2021 року призначено справу до підготовчого розгляду на 10 год. 00 хв. 11 травня 2021 року. Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду від 11.05.2021 року закрито провадження у справі та призначено до судового розгляду на 10 год. 00 хв. 02 червня 2021 року. ІІІ. Позиції сторін. В судовому засіданні позивач підтримав заявлені позовні вимоги, при цьому зазначив, що 26.01.2021 року близько 09 год. працівник, який здійснював роботи в його квартирі повідомив , що з квартири [ADDRESS] тече вода. Працівників поліції та ЖЕК викликала його дружина. Коли дружина приїхала додому, то побачила, що квартира залита водою, вода текла по стінах, в санвузлі, дитячій кімнаті та коридорі. В санвузлі натягнуто натяжну стелю і після її демонтажу було вилито близько п`яти відер води. Сусіди двері не відчиняли. Тоді його дружина викликала працівників ЖЕКу, які приїхали на місце та зателефонували власниці квартири [ADDRESS] [PERSON] , яка і відкрила двері. Працівники ЖЕКу виявили пошкодження в районві унітазу. Він особисто не був присутній при цьому, оскільки був у відрядженні. При всіх діях була присутня його дружина [PERSON] . Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнала та просила відмовити в їх задоволенні, при цьому зазначає, що при складенні акту власники не були присутніми. Акт обстеження та акт оцінки різняться між собою. ІV. Фактичні обставини встановлені судом. В судовому засіданні свідок [PERSON] , який являється провідним інженером будівельником КП «Прилукижитлобуд» пояснив, що до КП «Прилукижитлобуд» звернувся заявник щодо залиття. Приїхавши на місце їх зустріла жінка з квартири [ADDRESS] . В квартирі [ADDRESS] нікого не було. Після дзвінка сусідки до квартири [ADDRESS] прийшла, як він зрозумів, власниця квартири і надала комісії доступ до санвузла. В ході огляду виявлено протікання патруба біля унітазу та мокру підлогу за унітазом. Інших пошкоджень водо та каналізаційних мереж комісія не виявила. Також зазначив, що він пропонував жінці з квартири [ADDRESS] пройти до квартира [ADDRESS] для виявлення пошкоджень, але остання відмовилася.Також зазначив, що із-за пошкодження патруба біля унітазу та одночасного зливання води з ванної можливе значне затоплення . Крім того, вважає, що в результаті падіння бачка унітазу також могло статися затоплення, але пошкоджень бачка унітазу на момент огляду виявлено не було. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що вона є дружиною власника квартири [ADDRESS] [PERSON] . У сусідів на протязі року велися ремонтні роботи, які дуже заважали мешканцям. 25.01.2021 від ремонтних робіт в квартирі [ADDRESS] в їхній квартирі впав зливний бачок унітазу і з нього вилилася вода. Після чого чоловік поремотував бачок, труба яка веде від унітаза в раструб та яка пошкодилася заізолював, а біля раструбу поклали ганчірку. Наступного дня їй зателефонувала сусідка та повідомила , що вони нібито затоплюють квартиру знизу і вона прийшла до квартири. До них в квартиру прийшли двоє чоловік із ЖЕКу і [PERSON] дружина позивача. Працівники жеку оглянули санвузол та повідомили, що виявили протікання унітазу в місці з"єднання з каналізаціним раструбом, а не від раструба. Вона відмовилася підписувати, тому що акт був незаповнений. В квартиру [ADDRESS] її не запрошували. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що вона є сусідкою позивача, проживає в квартирі [ADDRESS] . Одного ранку вона почула розмову та побачила поліцейських та жіночки, яка сказала, що затопило її квартиру з квартири [ADDRESS] . Вона подзвонила сусідці і повідомила, що та затоплює сусідів. [PERSON] сказала, що нікого вона не затоплює. В квартирі [ADDRESS] кожного дня проводилися ремонтні роботи. Відповідно до договору дарування квартири від 23 квітня 2013 року, [PERSON] подарувала [PERSON] квартиру з усіма комунальними вигодами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (а.с.12). Згідно з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 23.04.2013, на ім`я [PERSON] зареєстровано право власності на квартиру з усіма комунальними вигодами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Право власності зареєстровано на підставі договору дарування квартири від 23.04.2013 року, серія та номер 1794 виданий приватним нотаріусом Прилуцького міського нотаріального округу Чернігівської області Ігнатовою Л.Л.(а.с.14). Згідно з акту №26.01.2021 від 26 січня 2021 року про наслідки залиття житлового приміщення від 26 січня 2021 року складеного комісією КП «Прилукижитлобуд» у складі провідного інженера-будівельника КП «Прилукижитлобуд», провідного інженера будівельника [PERSON]., майстра дільниці [PERSON]., на підставі заяви вхідний номер 10 від 26.01.2021 року, під час залиття в квартирі [ADDRESS] спричинена шкода, а саме: затікання води по стінах та на потолку у дитячій кімнаті, санвузлі та коридорі, що спричинило пошкодження штукатурки на стелях, стінах та здуття натяжної стелі у санвузлі. В результаті обстеження вищерозташованої квартири [ADDRESS] виявлено протікання унітазу в місці з`єднання з каналізаційним раструбом. Акт складено за участі власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , який ознайомився під підпис з актом. Винуватець шкоди [PERSON] від підпису відмовився(а.с.15) Згідно з висновку про вартість матеріального збитку від 10 лютого 2021 року, ринкова вартість матеріального збитку завданого власнику внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , становить 7197 грн. 26 коп.(а.с.38). Відповідно до акту прийому-передачі наданих послуг від 10.02.2021 року суб`єкт оціночної діяльності СПД (інженер-будівельник) [PERSON] провів обстеження квартири [ADDRESS] , за що [PERSON] оплатив надані послуги, загальна вартість яких становить 1600 грн.(а.с.16) V. Норми права, які підлягають застосуванню та мотиви суду, щодо оцінки аргументів наведених учасниками справи. Щодо позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача 7197 грн. 26 коп. в рахунок відшкодування коштів за шкоду завдану внаслідок залиття квартири. Так, відповідно до частини першої статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання. У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України з відшкодування шкоди, то саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року(справа № 761/6144/15-ц,провадження № 61-18064св18). Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Відповідно ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України). У статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України). За ч.2 ст.78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України). Судом встановлено, і визнається сторонами, що позивач є власником квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , а відповідач [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] , яка розташована над квартирою [ADDRESS] . 26 січня 2021 року квартиру позивача було залито, протікання виявлене зі сторони квартири [ADDRESS] . Відповідно до акту комісії №26.01.21 від 26 січня 2021 року у складі провідного інженера-будівельника КП «Прилукижитлобуд», провідного інженера будівельника [PERSON] , майстра дільниці [PERSON] , власника квартири [ADDRESS] [PERSON] встановила, що під час залиття в квартирі [ADDRESS] спричинена шкода, а саме: затікання води по стінах та на потолку у дитячій кімнаті, санвузлі та коридорі, що спричинило пошкодження штукатурки на стелях, стінах та здуття натяжної стелі у санвузлі. В результаті обстеження вищерозташованої квартири [ADDRESS] виявлено протікання унітазу в місці з`єднання з каналізаційним раструбом. З показаннями потерпілого [PERSON] ,свідка [PERSON] та свідка [PERSON] , вбачається, що комісійне обстеження квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] проводилося з відома дружини власника квартири [ADDRESS] [PERSON] та дружини власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , але в акті комісійного обстеження про участь даних осіб не зазначено, що на переконання суду не може свідчити про незаконність даного акту, оскільки вимоги, щодо повідомлення власника квартири або уповноваженої особи під час складання акту були дотримані. Суд вважає, що доводи представника відповідача про недопустимість акту обстеження , як доказу в зв`язку з тим, що в ньому не зазначено причини затоплення є безпідставними, оскільки в Акті від 26.01.2021 року вказано причину залиття , а саме протікання в квартирі [ADDRESS] унітазу в місці з`єднання з каналізаційним раструбом. Дані обставини також підтверджуються показаннями свідка [PERSON] , який підтвердив виявлення протікання унітазу в районі раструба , які узгоджуються з показаннями свідка [PERSON] , яка також підтвердила, що перед днем обстеження у квартирі [ADDRESS] упав бачок та вилилася з нього вода, яку вони з чоловіком зібрали, а трубу, яка веде від унітазу до раструбу та яка була пошкоджена чоловік заізолював та в районі входження у раструб труби вони поклали тряпку, щоб запобігти протіканню. Доводи представника позивача та свідка [PERSON] про те, що падіння бачка унітазу та пошкодження шлангу , який іде від унітазу до раструба сталося із-за вини працівників, які здійснюють ремонт в квартирі позивача, суд не приймає до уваги, оскільки дані доводи не підтверджені належними та допустимими доказами в тому числі і висновками експертів про можливість призначення яких суд роз`яснював в підготовчому засіданні сторонам. Показання свідка [PERSON] про те, що дійсно на протязі тривалого часу в квартирі [ADDRESS] проводиться ремонтні роботи, узгоджуються з показаннями самого потерпілого та свідка [PERSON] , але не є належними доказами на підтвердження винуватості позивача у затопленні його квартири. Таким чином, доводи представника відповідача, що Акт про залиття від 02.03.2020 не є належним та допустимим доказом у справі, є необґрунтованими та не можуть бути підставою для відмови в задоволенні позовних вимог, оскільки акт є первинним документом, що засвідчує факт певної події. За результатами проведення експертного дослідження встановлено, що ринкова вартість матеріального збитку завданого власнику внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , становить 7197 грн. 26 коп. Враховуючи, що відповідачем не спростовано належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача, клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема, на предмет визначення причин залиття квартири позивача, не заявляли та не надали інших доказів щодо розміру спричиненої позивачу майнової шкоди, хоча це є їх процесуальним обов`язком, суд вважає, що позивач довів розмір завданої матеріальної шкоди, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири позивача та врахувуючи акт про залиття квартири та висновок експертного дослідження, обставини справи, а тому наявні підстави для задоволення позову в частині стягнення з відповідача 7197 грн. 26 коп. в рахунок відшкодування коштів за шкоду завдану внаслідок залиття квартири. Щодо позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача 2000 грн. моральної шкоди. Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна (частина перша та друга статті 23 ЦК України). Суд зазначає, що квартира за адресою : [ADDRESS] не є постійним місцем проживанням позивача, оскільки останній проживає за іншою адресою. В позовній заяві та в судовому засіданні позивач не навів жодних аргуменітв, які б свідчили про заподіяння йому моральної шкоди та не надав належних та допустимих доказів, на підтвердження заподіяної йому такої . У зв`язку з чим в задоволенні позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача 2000 грн. моральної шкоди необхідно відмовити. VІІ. Розподіл судових витрат. Щодо стягнення з відповідача витрат понесених по сплаті судового збору. Вирішуючи питання про задоволення позовних вимог, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача понесені ним витрати по справі, пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, за правилами ч.1 ст.141 ЦПК України. Відповідно до статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Враховуючи, що позовні вимоги обґрунтовані і підлягають задоволенню частково, судовий збір за позов майнового характеру підлягає стягненню з відповідача на користь позивача у сумі 568 грн. виходячи з розрахунку (62,60 % (задоволено позовні вимоги) х 9,08). Частиною 3 статті 133 ЦПК України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи , належать витрати, в тому числі : на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів,експертів та проведення експертиз. За правилами ч.1,2 ст.141 ЦПК України, судові витрати покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Статтею 59 Конституції України визначено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. Згідно з ч. ч.1, 2 ст. 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків встановлених законом. Статтею 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків, тощо) (п. 8 ч. 2 ст. 141 ЦПК України). Враховуючи зазначені положення законодавства, суд вважає, що позивач у справі належним чином документально підтвердив витрати на правничу допомогу в розмірі 2100 гривень, а саме: угодою про надання правової допомоги, розрахунком (актом виконаних робіт) оплати роботи (послуг) адвоката за надання правової допомоги, розрахунковою квитанцією. Відповідно до угоди про надання правової допомоги від 15.03.2021 року, адвокат Нестеренко Сергій Олександрович надав [PERSON] , а останній прийняв правову допомогу щодо складання від його імені заяв у цивільній справі та представляти інтереси в суді. З розрахунку (акту виконаних робіт) оплати роботи (послуг) адвоката вбачається, що адвокатом Нестеренко Сергієм Олександровичем надано [PERSON] наступні послуги: 15 березня 2021 (1 година) надання консультацій з вивчення документації - 1 година, 19 березня 2021 року (2 години) складання позовної заяви та розрахунку до позовної заяви -1400 грн. Відповідно до квитанції до прибуткового касового ордера №019/21 від 14.03.2021 адвокат Нестеренко С.О. прийняв від [PERSON] оплату за надані послуги на підставі угоди про надання правової допомоги від 15.03.2021 року в сумі 2100 грн. Оскільки позовні вимоги задоволено частково, то з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 1314 грн. 60 коп. в рахунок відшкодування коштів за правову допомогу надану позивачу, виходячи з розрахунку (62,60 % (задоволено позовні вимоги) х 21,00). Відповідно до вимог частини 6 статті 137 ЦПК України, обов`язок доказування не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявила клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Представником відповідача в судовому засіданні не заявлялося клопотання про зменшення витрат на правничу допомогу та не ставилося під сумнів обгрунтованість розміру таких витрат, які підтверджені належними доказами. За таких обставин, витрати на оплату правничої допомоги в розмірі 1314 грн. 60 коп. підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. Щодо позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача 2300 витрат на проведення дослідження про незалежну оцінку завданих збитків у сумі 2300 грн. Статтею 139 ЦПК України регулюється питання витрат, пов`язаних із залученням (викликом) свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, проведенням експертиз. Частинами 3-9 вказаної статті встановлено, що експерт, спеціаліст чи перекладач отримують винагороду за виконану роботу, пов`язану зі справою, якщо це не входить до їхніх службових обов`язків. Суми, що підлягають виплаті залученому судом експерту, спеціалісту, перекладачу або особі, яка надала доказ на вимогу суду, сплачуються особою, на яку суд поклав такий обов`язок, або судом за рахунок суми коштів, внесених для забезпечення судових витрат. У випадках, коли сума витрат на оплату послуг експерта, спеціаліста, перекладача, або витрат особи, яка надала доказ на вимогу суду, повністю не була сплачена учасниками справи попередньо або в порядку забезпечення судових витрат, суд стягує ці суми на користь спеціаліста, перекладача, експерта чи експертної установи зі сторони, визначеної судом відповідно до правил про розподіл судових витрат, встановлених цим Кодексом. Суд має право накласти арешт на грошові кошти чи майно такої сторони в межах сум, присуджених до стягнення, в порядку, встановленому цим Кодексом для забезпечення позову. Розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Розмір витрат на оплату робіт залученого стороною експерта, спеціаліста, перекладача має бути співмірним зі складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт. У разі недотримання вимог щодо співмірності витрат суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на оплату послуг експерта, спеціаліста, перекладача, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат, які підлягають розподілу між сторонами. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. За ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Згідно з ч. 1, 5, 6 ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Експертиза проводиться у судовому засіданні або поза межами суду, якщо це потрібно у зв`язку з характером досліджень, або якщо об`єкт досліджень неможливо доставити до суду, або якщо експертиза проводиться на замовлення учасника справи (ч. 1 ст. 108 ЦПК України). Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд. Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, відзначено у пункті 95 рішення у справі «Баришевський проти України» (Заява № 71660/11), пункті 80 рішення у справі «Двойних проти України» (Заява № 72277/01), пункті 88 рішення у справі «Меріт проти України» (заява № 66561/01), заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим. Крім того, у пункті 154 рішення Європейського суду з прав людини у справі Lavents v. Latvia (заява 58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Конвенції Суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумну суму. Склад та розмір судових витрат, зокрема, пов`язаних із проведенням експертизи, входить до предмета доказування у справі. Розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Розмір витрат на оплату робіт (послуг) залученого стороною експерта має бути співмірним із складністю відповідної роботи (послуг), її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт (надання послуг). Відсутність документального підтвердження судових витрат, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати чи пов`язані ці витрати з розглядом справи, чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес, тощо. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Положення ст. 139 ЦПК України передбачають, що судом встановлюється розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, перекладача чи експерта на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Учасниками справи є, зокрема, сторони, треті особи (ч. 1 ст. 42 ЦПК України). Сторонами в цивільному процесі є позивач та відповідач (ч. 1 ст. 48 ЦПК України). Таким чином ЦПК України встановлює порядок проведення експертизи на замовлення учасника справи та порядок відшкодування витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони. Це означає, що для відшкодування витрат, пов`язаних з призначенням та проведенням експертизи як певної процесуальної дії, призначення та проведення експертизи має відбуватися в межах виключно судового процесу, оскільки статус учасника справи, зокрема сторони у справі, особа набуває після звернення до суду з позовом та відкриття провадження у справі. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 16.12.2020 справа №824/647/19-а. З матеріалів справи вбачається, що позивачем було надано до суду дослідження про незалежну оцінку завданих збитків власнику квартири [ADDRESS] проведено 10 лютого 2021 року, з позовом позивач звернувся 26 березня 2021 року, до подання його позову до суду. За проведення експертного дослідження збитків завданих внаслідок залиття квартири позивачем було сплачено 1600 грн. У свою чергу, відповідно до вищенаведених норм процесуального законодавства кошти, сплачені за проведення дослідження про незалежну оцінку доказів, не відносяться до судових витрат та чинним ЦПК України не передбачено їх відшкодування стороні на користь якої ухвалено позитивне рішення суду. На підставі наведеного,

Outcome: partial