Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-02 00:00:00

В червні 2018 року позивачі звернулися до суду з позовом про стягнення з відповідачки [PERSON] на їх користь майнової шкоди, завданої внаслідок залиття належної їм на праві власності квартири, у розмірі 7647 грн., моральної шкоди у розмірі по 1 000,00 грн. кожному, а також судові витрати, мотивуючи свої вимоги тим, що позивачі проживають у трикімнатній квартирі [ADDRESS] . Поверхом вище над квартирою позивачів, у квартирі [ADDRESS] , яка належить на праві власності відповідачці, з її вини 04 листопада 2016 року та 06 червня 2018 року з квартири відповідача сталося залиття їх квартири а саме ванної та кухні, залишилися мокрі сліди на стелі та патьоки на стінах, на яких з`явилися грибок та пліснява, квартира потребує термінового ремонту, коштів на який у позивачів немає. Відповідачка доступу до своєї квартири [ADDRESS] не надає, на переговори не йде, відмовляється і від їх допомоги у усуненні пошкоджень її труб та кранів, щоб уникнути протікання води в подальшому. Добровільно шкоду відшкодовувати не бажає. Вказані обставини були зафіксовані фотозйомкою та після виклику співробітниківТОВ "ЖЕК «Забота» та аварійної служби зазначені обставини також були відображені й в актах про затоплення квартири . Згідно попередньо зведеного кошторисного рахунку вартості відновлюваного ремонту квартири [ADDRESS] , сукупна вартість ремонту, який необхідно провести для усунення наслідків заливу, складає 7647 грн, яку слід стягнути з відповідача як відшкодування майнової шкоди. Також їм\~було \~завдано \~моральну шкоду,\~яка полягає\~у душевних\~стражданнях,\~яких вони\~ зазнали\~у зв`язку\~із пошкодженням\~свого майна та неможливостю нормального користування ним, тобто в порушенні звичного усталеного способу життя . Так, внаслідок залиття квартири в результаті неправомірних дій відповідача, завдано моральної шкоди, яка полягає в порушенні звичного укладу життя, психологічного стресу та погіршенні здоров`я. З огляду на необережну форму вини відповідача у заподіянні шкоди, тривалість та глибину душевних страждань, вважають по 1 000 грн. кожному розумною та справедливою компенсацією . В жовтні 2018 року відповідачка [PERSON] надала письмові заперечення проти позову, в яких просила відмовити у позові. Зазначила, що жодного витоку води в ванній кімнаті її квартири протягом 2016-2017 років не було, в квартирі [ADDRESS] встановлені нові труби та сантехніка.Отже причиною затоплення в 2016 році могло бути як прорив стояку загального водопроводу в перекритті, затоплення з іншої квартири, або просто конденсат з огляду на невеличку пляму. Оскільки жодних претензій тоді від позивачів не надходило, то і причинами мокрих плям на стелі у ванній квартири [ADDRESS] вона не цікавилася. 06 червня 2018 року стався зрив вентилю в її квартирі, і саме вона викликала аварійну службу, де їй і пояснили, що причиною зриву стало перегнивання труби стояку у місці різьбового з`єднання труби стояку з вентилем подачі, а це вже несвоєчасний ремонт управляючої організації. Саме завдяки зусиллям відповідача незначна кількість води потрапила в квартиру позивачів і за її кошт було відремонтовано трубу стояка відновлено різьбу та встановлено новий вентиль подачі води, і після чого було відновлено водопостачання будинку аварійною службою. Працівнику ЖЕКу «Забота» жодного разу до неї в квартиру не приходили і не намагалися провести ремонт, щоб уникнути таких ситуацій в подальшому. Аварійний витік води 06 червня 2018 року стався через аварійний стан стояку холодної води, що є загальнобудинковою власністю, підтримання належного стану якого є обов`язком ЖЕК «Забота». Зона відповідальності власника квартири настає лише після ввідного вентилю води або навіть після лічильника води. Натомість працівники водоканалу за її кошти здійснили ремонт місця аварійного витоку води, а не за кошти ЖЕКу як має бути. За такого , жодної вини у завданні збитків позивачам [PERSON] , немає. Крім того зазначила про необгрунтованість розміру збитків, адже складений кошторис не відповідає характеру пошкоджень. Недоведеним взагалі є і факт заподіяння моральної шкоди позивачам. 10 грудня 2018 року надійшов відзив на позов від представника відповідача, в якій просить відмовити у позові за його недоведеністю та безпідставністю. Зазначила , що надані позивачем Акти про затоплення не відповідають встановленій формі і не є належними доказами, тим більше при відсутності обстеження квартири відповідача. Щодо кошторису, то він не містить ні дати складання, ні даних, з яких виходили для визначення ціни робіт та вартості необхідних матеріалів. До нього включені роботи, які не відповідають характеру пошкоджень. Даних, що ФОП [PERSON] , має право на складання такого роду документів також суду не надано. Крім того сама відповідачка не була запрошена для огляду пошкоджень в квартиру позивачі. Відповідно до ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», до внутрішньо-будинкової системи водопостачання відноситься стояк загального водопостачання до відгалуження від стояка. Зрив вентилю стояку холодної води трапився через перегнивання труби стояка у місці різьбового з`єднання з вентилем подачі , що відноситься до стояка загального водопостачання. За такого, оскільки висновки про причини залиття працівниками житлово-експлуатаційного органу зроблені з порушенням порядку проведення огляду та порядку складання актів про залиття квартири , позивачами не доведено що залиття їх квартири мало місце внаслідок протиправної поведінки відповідачки та з її вини , тому у задоволенні вимог слід відмовити в повному обсязі. Протокольною ухвалою суду від 23.01.2019 року залучено за клопотанням представника позивачів у якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ТОВ ЖЕК «Забота» та задоволено клопотання позивача про виклик свідків. Протокольною ухвалою суду від 21.10.2019 року залучено за клопотанням представника позивачів у якості співвідповідача ТОВ ЖЕК «Забота». Позивачі Цимбалова К.В. та Цимбалова О.В. в судовому засіданні вимоги позову підтримали та просили задовольнити в повному обсязі з викладених в позові підстав. Суду пояснили, що залиття їх квартири з вини відповідачки [PERSON] відбувалося неодноразово, через що вони постійно живуть у стресі та побоюванні, коли станеться чергове залиття. При цьому жодним чином відповідачка не йде на контакт, категорично відмовляється допускати в квартири і сусідів для допомоги, і працівників ЖЕКу, отже про стан її труб і кранів можна лише здогадуватися. Вони пропонували їй допомогу у заміні старих кранів, але вона відмовляється , факт залиття не визнає, вважає, що то повинен ремонтувати ЖЕК, але при цьому знову ж таки сама працівників і не пускає в квартиру. Пліснява на стінах та стелі негативно впливає на їх здоров`я, зробити ремонт після чергового залиття в них вже не має коштів. Відповідач в судове засідання не з`явилася, направила свого представника адвокатку Журбу Т.А., яка в минулих судових засіданнях просила відмовити у позові за його необгрунтованістю та недоведеністю позовних вимог з підстав, викладених у відзиві. Представник відповідача ТОВ ЖЕК «Забота» Старєв О.В. в судовому засіданні просив прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства. Зазначив, що вказаний будинок хоча і передавався на баланс Товариства, але будь якої документації про передачу не приймалося, отже фактично жодні внутрішньо-будинкові мережі будинку не перебувають на балансі ЖЕКу, а є власністю співвласників багатоквартирного будинку. Вислухавши пояснення позивачів , представників відповідачів, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства. Відповідно до ст. 316 Цивільного кодексу України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Судом встановлено, що позивачі є співвласниками на праві спільної часткової власності трикімнатної квартири [ADDRESS] на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 22.01.2004 року, реєстровий запис №285р, по 1\\3 частині за кожним. Власником квартири [ADDRESS] б ,що знаходиться поверхом вище є [PERSON] . Згідно Акту, складеного комісією ТОВ «ЖЕК Забота» від 04.11.2016 року, при огляді квартири [ADDRESS] виявлено на стелі ванної кімнати сліди намокання у вигляді мокрих плям розміром 0,03х0,03 м., Власнику вищерозташованої квартири [ADDRESS] надано припис про надання доступу для з`ясування причини залиття . Згідно Акту, складеного комісією ТОВ «ЖЕК Забота» від 06.06.2018 року, при огляді квартири [ADDRESS] виявлено у кухні на стелі видно сліди намокання у вигляді мокрих плям розміром 0,19х0,07 м., на стіні потьоки води розміром 0,15х,3 м та 0,23х0,74 м. В квартиру [ADDRESS] потрапити не змогли і обстежити причину затоплення не вдалося. Зі слів аварійної бригади причина затоплення зрив вентиля на холодній воді по трубопроводу в квартирі 32. Наведені факти підтверджуються фото- матеріалами, наявними в матеріалах справи, з яких вбачається , що в кутах ванної кімнати та кухні наявні на стелі жовтні плями , сліди потьоків води з пліснявою. Як пояснили допитані в судовому засіданні свідки [PERSON] та [PERSON] , які є слюсарем та майстром ЖЕК «Забота», вони безпосередньо двічі виходили для обстеження квартири позивачів за їх викликом і складали Акти про затоплення. Власниця квартири [ADDRESS] не надавала їм доступу до своєї квартири та відмовлялася від запропонованої допомоги позивачів та працівників ЖЕКу щодо усунення неполадок водопровідного обладнання квартири. Пояснили, що Жек може відповідати лише а прорив самого стояка загального аодопсомтачання, все що відходить від стояка до квратири, включаючи і вентиль, яким перекривають водопостачання всередині квартири то є власниістю власника квартири і відповідльність за справність цього обладнання несе саме власник квартири. Відповідно до Кошторису на виконання ремонтних робіт у кухні та санвузлі квартири [ADDRESS] , складеного ФОП [PERSON] , загальна вартість ремонтно-будівельних робіт відновного ремонту в цих приміщеннях складає 7647 грн. Відповідно до ст. 179 Житлового кодексу України користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і при будинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п. 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572, власники квартир зобов`язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. За вимог Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоду завдано не з її вини. ( ч.1 та 2 ст.1166 Цивільного кодексу України) За змістом цієї статті обов`язок відшкодувати заподіяну шкоду покладається на особу, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Крім застосування принципу вини шкода підлягає відшкодуванню за умови безпосереднього причинного зв`язку між неправомірними діями особи, яка заподіяла шкоду, і самою шкодою. Відсутність хоча б одного з елементів складу цивільного правопорушення виключає настання відповідальності, передбаченої ст.1166 Цивільного кодексу України. Деліктне зобов`язання - це зобов`язання, в якому особа, що протиправно і винно заподіяла шкоду особистості громадянина або його майну, зобов`язана її відшкодувати, а потерпілий має право на відшкодування заподіяної шкоди у повному обсязі. У деліктних цивільних правовідносинах реалізуються зобов`язально-правові засоби захисту абсолютних прав. Потерпілий набуває права вимоги про відшкодування збитків, і він має право пред`явити позов про збитки. Праву потерпілого відповідає обов`язок заподіювача шкоди відшкодувати заподіяну шкоду. Відповідно до ч. 4 ст. 319 Цивільного кодексу України, власність зобов`язує. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. (стаття 322 Цивільного кодексу України) Вказана стаття встановлює презумпцію обов`язку власника нести всі витрати, пов`язані з утриманням належного йому майна. До таких витрат належать витрати, пов`язані зі зберіганням майна, його ремонтом, забезпеченням збереження його властивостей тощо. Такий обов`язок власника є похідним від належних йому як абсолютному володарю правомочностей володіння, користування та розпорядження майном. Невиконання власником свого обов`язку по утриманню своєї власності може створювати небезпеку для третіх осіб. Як вбачається з матеріалів справи, предмет спору становлять вимоги позивачів, які є власниками квартири [ADDRESS] , з приводу відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої їй залиттям вищезазначеної квартири, вказуючи суб`єктом деліктного зобов`язання відповідачів [PERSON] , як власника вищерозташованої квартири [ADDRESS] за цією ж адресою, з вини якої, внаслідок недбалого ставлення до збереження внутрішньо-квартирних мереж водопостачання, позивачам завдано шкоду, відшкодування якої підлягає до вирішення в межах даного провадження. Згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права. Відповідно до частини першої статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Аналізуючи наявні у справі докази в їх сукупності,

Outcome: partial