Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-22 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири, на обґрунтування якого зазначив, що 10 квітня 2018 його квартиру [ADDRESS] , було затоплено. Причиною затоплення було те, що на кухні квартири №96 лопнув шланг по гарячій воді під мийкою, про що є запис в диспетчерській службі ТОВ «МЖЦ», зроблений після виїзду аварійної бригади. Згідно акту про залиття від 10.04.2018, [PERSON] завдано наступну майнову шкоду: пошкоджено ламінат підлоги на 30 % в спальні; в залі біля вимикача, внаслідок витікання з нього води розмита шпаклівка під шпалерами і є відшарування шпалер, хоча самі шпалери не пошкодженні; в холі шпаклівка стін розмита водою на 20 % (стіну підготовлено під поклейку шпалер), зі слів люстра не працює; на стелі жовто-коричневі плями загальною площею близько 1.5 м.кв.; малий коридор в стадії ремонту, але на підлозі постелено лінолеум, також лінолеум у холі, тому ймовірно, що вода потрапила під лінолеум теж. Внаслідок залиття, квартира потребує термінового поточного ремонту, оскільки мешкати в ній небезпечно, у зв`язку із залиттям електричних мереж. Згідно з висновком ТОВ «Інститут незалежної експертної оцінки плюс» від 22.05.2018, вартість проведення ремонту квартири становить 26538 грн. 00 коп. У зв`язку з цим, позивач просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду у розмірі 26538 грн. 00 коп., витрати щодо надання правової допомоги у розмірі 5000 грн. 00 коп., витрати на оплату висновку експерта в сумі 3400,00 грн., витрати на оплату судового збору в розмірі 704 грн. 80 коп. Крім того, йому завдано моральну шкоду, яку позивач також просить стягнути з відповідача в розмірі 10000 грн. 00 коп.. 19.02.2019 задоволено клопотання представника відповідача [PERSON] та призначено судову будівельно-технічну експертизу. Провадження по справі зупинено до отримання висновку експертизи. 20.08.2019 винесено ухвалу про поновлення провадження у справі. Призначено справу до розгляду в судовому засіданні. Позивач в судове засідання не з`явився, його представник [PERSON] подав клопотання про розгляд справи без участі позивача та його представника, в якому зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідач та його представник в судове засідання не з`явилися, хоч про час і місце слухання справи повідомлялися належним чином, заяв, клопотань до суду не надав. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, враховуючи інтереси позивача, даючи оцінку діям відповідача, які суд оцінює, як такі, що направлені на затягування розгляду справи по суті, суд вважає за можливе вирішити справу за відсутності відповідача на підставі наявних матеріалів справи. Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з`явились, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до ч. 5,6 ст. 263 ЦПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Суд, перевіривши матеріали справи, дослідивши письмові докази вважає, позовні вимоги таким, що підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено наступні фактичні обставини справи. Позивач є власником квартири за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності від 09.06.1995 року №31 та технічним паспортом. 10 квітня 2018 належне позивачеві житлове приміщення було затоплено водою із квартири № 96 цього ж будинку, що розташована поверхом вище та власником якої є відповідач, при цьому встановлена причина затоплення, лопнув шланг по гарячій воді під мийкою, внаслідок чого майну позивача було заподіяно перелічені в акті пошкодження, що підтверджується актом про залиття, що трапилося внаслідок затікання квартири ТОВ «МЖЦ» від 10.04.2018, фотокартками та іншими матеріалами справи. Згідно ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. З обставин справи вбачається, що спричинення матеріальної шкоди позивачеві відбулося з вини відповідача внаслідок порушення ним вимог ст.177 ЖК України. Згідно висновку про вартість проведення відновлювального ремонту ТОВ «Інститут незалежної експертної оцінки плюс», кошторисна вартість проведення відновлювального ремонту квартири № 92 після її залиття (потопу), яка розташована за адресою: [ADDRESS] , складає 26538 грн. 00 коп. Згідно висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 7563/19-43 від 18.07.2019 , встановити технічну причину залиття квартири [ADDRESS] , згідно даних візуально-інструментального обстеження не вбачається можливим, в зв`язку з відсутністю пошкоджень санітарно-технічного обладнання в квартирі № 96 вказаного будинку. Вартість ремонтно-відновлювальних робіт для усунення наслідків залиття квартири [ADDRESS] , згідно даних візуально-інструментального обстеження, станом на час проведення дослідження, становить 29463 грн. 60 коп. Таким чином, в судому засіданні встановлено, що позивачу внаслідок залиття квартири завдано матеріальної шкоди. Згідно з ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 1192 ЦК України, способи відшкодування шкоди, завданої майну потерпілого передбачено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до п. 1 ч.2 ст. 22 ЦК України, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права ( реальні збитки). В обґрунтування заподіяної моральної шкоди позивач зазначає, що внаслідок пошкодження квартири водою, він зазнав переживань та страждань з приводу того, що особа, яка пошкодила майно відмовляється добровільно відшкодувати заподіянні матеріальні збитки або ж провести ремонтно-відновлювальні роботи. Хвилювання позивача, тримають його у постій нервовій та психологічній напрузі, що вплинуло на відносини в сім`ї та на роботі. Крім того, внаслідок залиття, в квартирі відчувається сирість та запах плісняви, але оскільки квартира є єдиним житлом позивача, він змушений проживати в ній разом зі своєю сім`єю, а тому просить стягнути відшкодування моральної шкоди в розмірі 10000 грн. 00 коп. Згідно ч.1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Питання про відшкодування моральної шкоди, вирішується відповідно до ст.23 ЦК України, а саме при визначенні розміру грошового відшкодування враховується характер правопорушення, глибина фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, і інші обставини, що заслуговують уваги. Щодо позовних вимог про стягнення моральної шкоди суд, виходить з положень Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31.03.1995 року і враховує характер та обсяг страждань, яких зазнала потерпіла особа, стан її здоров`я, тяжкість вимушених змін у життєвих стосунках та вважає, що вимоги про відшкодування моральної шкоди підлягають задоволенню, оскільки виникнення такої моральної шкоди у потерпілого є наслідком певних дій відповідача. Оцінюючи розмір моральної шкоди, суд виходить із засад розумності і справедливості та вважає, що відшкодуванню підлягає моральна шкода в розмірі 2 000 грн. 00 коп. Щодо позовних вимог про відшкодування витрат на проведення оцінки вартості відновлювального ремонту в розмірі 3400 грн., суд вважає їх обґрунтованими, оскільки позивач поніс такі витрати через відмову відповідача виконати свої цивільно-правові зобов`язання. Право на правову допомогу в Україні гарантовано ст. 59 Конституції України та ст. 15 ЦПК України. За приписами ст. 133, 137 ЦПК України, витрати на правничу допомогу відносяться до судових витрат. Щодо вимог позивача про стягнення понесених витрат на правову допомогу, суд приходить до наступного висновку. Згідно ст.133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу. Згідно ст.137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Частиною четвертою статті 133 ЦПК України, визначено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Відповідно до ст. 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрат на підставі ст. 41 Конвенції. Зокрема, згідно з його практикою заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі "East/West Alliance Limited" проти України", заява N 19336/04). У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Лавентс проти Латвії" зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір. Надання адвокатом відповідачу адвокатських послуг у суді при розгляді даної справи підтверджується договором, ордерами, та ордером № 2 від 25.09.2019 на загальну суму 5000 грн. Враховуючи вказане, позивачем доведено надання йому адвокатами вказаних послуг у суді. Разом з тим, стороною позивача не надано детального розрахунку наданих послуг. З огляду на те, що такі витрати у сумі 5000 грн. є неспівмірними із складністю цієї справи, наданим адвокатами обсягом послуг у суді, затраченим ними часом на надання таких послуг, не відповідають критерію реальності таких витрат, розумності їхнього розміру, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача на користь відповідача 4000 грн. витрат на професійну правничу допомогу у суді. Згідно ч.1 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Згідно ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Вирішуючи спір в межах заявлених позовних вимог та на підставі наявних у справі доказів, суд вважає, що позовні вимоги слід задовольнити частково. З урахуванням викладеного, відповідно до ст. ст. 15, 16, 22, 23, 1166, 1167, 1192, Цивільного кодексу України, та,

Outcome: partial