Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-30 00:00:00

Позивач [PERSON] в особі свого представника - адвоката Цурки Н.О., звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до Державного підприємства «Український інститут інженерно - технічних розвідувань для будівництва», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмету спору на стороні позивача: Профспілкова організація «Захист Праці» у державному підприємстві «Український інститут інженерно-технічних розслідувань для будівництва» про визнання незаконним та скасування наказу про дисциплінарне стягнення та стягнення моральної шкоди у розмірі 10 000, 00 грн. Вимоги позовної заяви мотивовані тим, що 18.02.2019 наказом директора ДП «Український інститут інженерно-технічних розвідувань для будівництва» № 12-К заступнику директора по механізації та матеріально-технічному забезпеченню трудової дисципліни позивачу [PERSON] було оголошено догану за порушення трудової дисципліни. Даний Наказ позивач вважає незаконним та таким, що винесений з особистих мотивів директора ДП «УКРІІНТР», із грубим порушенням чинного законодавства, оскільки позивач не вчиняв жодних дисциплінарних проступків, не порушував трудової дисципліни та належним чином і в повному об`ємі виконував свої посадові обов`язки. Крім того, в Наказі не зазначено, якими саме конкретними діями позивача було допущене порушення трудової дисципліни, в чому саме виявилося порушення, та не вказано (і не вбачається), в чому саме складається провина позивача, не визначено конкретне порушення, яке допущене позивачем, як заступником директора по механізації та матеріально-технічному забезпеченню, а тому в оскаржуваному наказі «УКРІІНТР» № 12-К від 18.02.2019 відсутній причинно-наслідковий зв`язок між обставинами порушення та визначенням винних дій і конкретного порушення у вигляді дисциплінарного проступку. У відповідача відсутні будь-які дані, які б свідчили про порушення Позивачем обов`язків працівника визначених ст. 139 КЗпП України, а застосування стягнення у вигляді догани застосоване не на підставах та не у відповідності до трудового законодавства, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з проханням визнати незаконним та скасувати наказ директора ДП «Український інститут інженерно-технічних розвідувань для будівництва» № 12-К від 18.02.2019 року. Також, спірний наказ негативним чином вплинув на бездоганну репутацію позивача, поставив під сумніви його знання та кваліфікацію, як перед підлеглими, так і перед іншими працівниками ДП «УКРІІНТР». В результаті порушення трудових прав позивачеві була заподіяна моральна шкода, що виразилась у моральних стражданнях та переживаннях, нервовому напруженні, позивач хвилювався як через можливу втрату в майбутньому засобів для існування та нормальних життєвих зв`язків так і через життєві незручності, що вимагали від позивача додаткових зусиль для організації свого життя, а тому позивач просить суд стягнути з відповідача моральну шкоду, яку він оцінює 10 000 грн. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 25.03.2019 року вищевказану позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків. Ухвалою судді від 10.05.2019 було відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Ухвалою судді внесеної до протоколу судового засідання від 16.07.2019 року було залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмету спору: Первинну профспілкову організацію ДП «Український інститут інженерно - технічних розвідувань для будівництва». В судовому засіданні позивач та його представник вимоги позовної заяви підтримали, просивши про її задоволення. Надаючи пояснення посилались на обставини, що викладені в позові. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином. В ході розгляду справи від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого сторона відповідача просить відмовити в задоволенні позову посилаючись на те, що у директора ДП «УКРІІНТР» не було жодних особистих мотивів для вирішення питання про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. При цьому, Директором Крайневим В.М. , видано ряд розпоряджень, якими покладено на позивача певні зобов`язання, проте позивачем розпорядження своєчасно виконані не були, а деякі з завдань взагалі проігноровані, що стало підставою для оголошення позивачу догани за порушення трудової дисципліни на підставі наказу від 18.02.2019 № 12-к винесеного Директором ДП «УКРІІНТР» Крайнєвим В.М . Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмету спору на стороні позивача: («Профспілкова організація «Захист Праці» у державному підприємстві «Український інститут інженерно-технічних розслідувань для будівництва») Броніч Ж.Б. в судовому засіданні підтримала вимоги позовної заяви, посилаючись на те, що до організації не звертались за погодженням наказу, щодо оголошення догани, що є обов`язковою умовою у відповідності до діючого законодавства. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмету спору на стороні відповідача: Первинна профспілкова організація ДП «Український інститут інженерно - технічних розвідувань для будівництва» в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений судом належним чином. В ході розгляду справи в судових засіданнях заперечували, щодо вимог позовної заяви. Вислухавши пояснення учасників судового розгляду та дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. Відповідно до ст. 139 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватись трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Статтею 140 КЗпП України визначено, що трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохочення за сумлінну працю. У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов`язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу. Судом встановлено, що з 09.02.2015 року позивач [PERSON] перебував на посаді начальника виробничо -технічної та матеріальної бази Державного підприємства «Український інститут інженерно-технічних розвідувань для будівництва» (надалі ДП «УКРІІНТР») Надалі, наказом № 135-к від 01.11.2017 [PERSON] був переведений на посаду заступника директора по механізації та матеріально-технічному забезпеченню ДП «УКРІІНТР», що підтверджується копією трудової книжки, що міститься в матеріалах справи. 18.02.2019 року наказом директора ДП «УКРІІНТР» № 12-к заступнику директора по механізації та матеріально - технічному забезпеченню [PERSON] , оголошено догану за порушення трудової дисципліни за невиконання розпоряджень директора ДП «УКРІІНТР» від 10.01.2019 № 1 та № 2 та від 11.01.2019 № 3. Як вбачається з матеріалів справи, розпорядженням № 1 від 10.01.2019 «Про перевірку стану протипожежної безпеки орендованих приміщень та прилеглої території до них» на Позивача покладено обов`язок організувати та провести в строк до 24.01.2019 огляд протипожежної безпеки приміщень орендарів, про що доповісти письмово директору до 25.01.2019; розпорядженням № 2 від 10.01.2019 «Про надання проекту плану заходів щодо поточного утримання будівель, приміщень ДП «УКРІІНТР» на 2019 р.» на позивача було покладено обов`язок в строк до 25.01.2019 надати письмо на розгляд та затвердження директора відповідний план; розпорядженням № 3 від 11.01.2019 «Про вжиття заходів щодо поновлення дії ліфта, яким користуються працівники ДП «УКРІІНТР» та орендарі» в строк до 24.01.2019 на Позивача було покладено обов`язок розібратись в ситуації, вжити заходи щодо поновлення дії зазначеного ліфта та доповісти директору результати. Обґрунтовуючи поданий позов, [PERSON] зазначив, що оспорюваний ним наказ є незаконним, винесений з особистих мотивів, через упереджене і неприязне ставлення директора «УКРІІНТР». Дисциплінарне стягнення у вигляді догани є безпідставним, оскільки позивач не вчиняв жодних дисциплінарних проступків. Маючи тривалий досвід роботи на даному підприємстві та розуміючи, що розпорядження мають обтікаємо поставлені задачі, строк виконання встановлено надто короткий, позивач маючи намір продовжити строк виконання розпоряджень, звернувся до керівника підприємства зі службовою запискою від 16.01.2019, яку відмовилась реєструвати діловод з невідомих причин. Службову записку від 16.01.2019 все ж було прийнято керівником, однак лише в день складання Акту, тобто 13.02.2019. Крім того, з 21.01.2019 по 05.02.2019 позивач перебував на лікарняному, а тому не мав об`єктивної фізичної можливості виконувати свої трудові обов`язки за розпорядженнями без шкоди для здоров`я. За змістом статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано, зокрема, такий захід стягнення, як догана. Згідно зі статтею 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців із дня вчинення проступку. Відповідно до вимог ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Матеріали справи містять копію листка непрацездатності з якого вбачається, що [PERSON] з 21.01.2019 по 05.02.2019 року перебував на лікарняному. Відповідно до Акту № 1 від 13.02.2019, що був складений уповноваженими особами ДП «УКРІІНТР», позивачу [PERSON] , як заступнику директора по механізації та матеріально-технічному забезпеченню було запропоновано дати письмові пояснення з приводу невиконання розпоряджень директора ДП «УКРІІНТР» від 10.01.2019 № 1 та № 2 та від 11.01.2019 № 3. Надати таке пояснення [PERSON] погодився в строк до 18.02.2019 року. Як вбачається з матеріалів справи пояснювальна записка було подана позивачем [PERSON] у визначений термін 18.02.2019 року згідно Акту від 13.02.2019 року, про що уповноважені особи з кадрів ДП «УКРІІНТР», підтвердили власним підписом. В день подання пояснювальної записки відповідачем було прийнято рішення відносно позивача, щодо притягнення останнього до відповідальності у вигляді догани. Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру. Це стягнення полягає у негативній оцінці і засудженні поведінки працівника в трудовому колективі. Такий моральний осуд покликаний спонукати працівника надалі належно виконувати свої трудові обов`язки. Адже працівник має усвідомлювати, що в разі порушення ним трудової дисципліни після оголошення йому догани до нього роботодавцем може застосовуватися більш суворе стягнення, передбачене законодавством, зокрема звільнення. Тобто догана - захід дисциплінарного впливу морально-психологічного характеру, що містить негативну оцінку конкретних дій працівника і виконує оцінювальний, попереджувальний і мотиваційний вплив на нього. Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, а саме у КЗпП, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків. В наказі про накладення дисциплінарного стягнення (чи це наказ про звільнення, чи про оголошення працівникові догани) обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Пунктом 22 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» (зі змінами та доповненнями) зазначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилось порушення, чи додержані власником або уповноваженими ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувались вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок, ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок і попередня робота працівника. Європейський суд з прав людини вказує, що «принцип справедливості, закріплений у ст. 6 Конвенції, порушується, якщо національні суди ігнорують конкретний, доречний та важливий довід, наведений заявником» (MALA v. UKRAINE, № 4436/07, § 48, ЄСПЛ, від 3 липня 2014 року) Оцінивши в сукупності зібрані по справі наведені докази, суд вважає, що доводи позивача щодо порушення його трудових прав у зв`язку з накладенням дисциплінарного стягнення в судовому засіданні є доведеними. Зокрема, в спірному наказі про оголошення догани не зазначено, який конкретно дисциплінарний проступок вчинив позивач, які саме порушення посадових обов`язків (конкретні пункти посадової інструкції) допущено позивачем. За вимогами законодавства про працю, правова оцінка дисциплінарного проступку має проводитись на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника, яке є однією з важливих гарантій, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Окрім зазначеного Акту від 13.02.2019 факт невиконання розпоряджень директора працівником [PERSON] встановлено не було, відповідні документи відсутні, не було створено комісії або службової перевірки, яка б вивчивши поставлені питання, службові записки, зробила відповідні висновки, щодо належного або неналежного виконання розпоряджень. Таким чином, перед винесенням оспорюваного наказу відповідачем не було з"ясовано всіх обставин, не встановлено наявність чи відсутність порушень з боку позивача, що потягло за собою прийняття незаконного наказу про накладення дисциплінарного стягнення. Також, частиною 2 статті 252 КЗпП України передбачено, що зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного профспілкового органу, членами якого вони є. З матеріалів справи, судом встановлено, що [PERSON] є членом Профспілкової організації «Захист праці» у ДП «Український інститут інженерно-технічних розслідувань для будівництва», про що відповідач був обізнаний. В той час, відповідач в порушення норм вказаної статті не звертався до Профспілкової організації з питанням, щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, відповідно таке питання не розглядалось, та згоди на оголошення догани не надавалось, що було вставлено в ході судового розгляду. Таким чином, враховуючи те, що [PERSON] на момент притягнення його до дисциплінарної відповідальності був членом Профспілкової організації «Захист праці» у ДП «Український інститут інженерно-технічних розслідувань для будівництва», суд приходить до висновку, що в супереч вимогам закону при оголошенні позивачу догани не було отримано попередню згоду профспілки. Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з вимогами ст. 89 ЦПК України виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності,

Outcome: partial