Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-15 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи вимоги тим, що [INFO] померла його бабуся [PERSON] про що свідчить свідоцтво про смерть видане Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві (актовий запис № 2071). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все належне їй майно: земельну ділянку що розташована на території Гнідинської сільської ради Бориспільського району, Київської області на території садового товариства ,,Вишеньки" [ADDRESS] за адресою: [ADDRESS]. Спадкоємцями першої черги за законом є [PERSON] - донька померлої та [PERSON] - син померлої. Протягом шести місяців заяви про прийняття спадщини ним подано не було, оскільки з квітня по серпень 2015 року перебував у відрядженні, а про наявність заповіту дізнався лише в вересні 2017 року. Постановою нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори від 29.09.2017 року було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв'язку з тим, що було пропущено 6-ти місячний строк для прийняття спадщини після померлої [PERSON] Позивач [PERSON] в судове засідання не з'явився. Надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явилася. Надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Проти задоволення позовних вимог не заперечила. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився про день, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином за останньою відомою суду адресою його реєстрації. Представник третьої особи: Десятої Київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився. Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що[INFO] померла [PERSON] про що свідчить свідоцтво про смерть видане Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві (актовий запис № 2071). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все належне їй майно. Протягом шести місяців заяви про прийняття спадщини позивачем подано не було, оскільки з квітня по серпень 2015 року він перебував у відрядженні, а про наявність заповіту дізнався лише в вересні 2017 року. Постановою нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори від 29.09.2017 року було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв'язку з тим, що було пропущено 6-ти місячний строк для прийняття спадщини після померлої [PERSON] Наведені обставини підтверджуються документами які містяться в матеріалах справи. Відповідно до пункту другого частини першої ст. 3 Цивільного кодексу України визначено, що загальними засадами цивільного законодавства є неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. (ч.1 та 2 ст. 321 Цивільного кодексу України). Так, позови про визнання права власності спрямовані на усунення перешкод у здійсненні власником свого права і виключення домагань на приналежне власнику майно за допомогою підтвердження в судовому порядку факту приналежності йому спірного майна на праві власності. Згідно зі ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Якщо протягом однієї доби померли особи, які могли б спадкувати одна після одної, спадщина відкривається одночасно і окремо щодо кожної з них. Якщо кілька осіб, які могли б спадкувати одна після одної, померли під час спільної для них небезпеки (стихійного лиха, аварії, катастрофи тощо), припускається, що вони померли одночасно. У цьому випадку спадщина відкривається одночасно і окремо щодо кожної з цих осіб Виходячи з вимог ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Відповідно до ст. 1297 ЦК України обов'язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Позовні вимоги [PERSON] про призначення додаткового строку для прийняття спадщини, підлягають до задоволення, оскільки позивач будучи онуком померлої [PERSON] є спадкоємцем за заповітом і має право прийняти спадщину або не прийняти її, як це передбачено ч. 1 ст. 1268 ЦК України. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved