Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-20 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом та просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті діда [PERSON], померлого [INFO] та баби [PERSON], померлої [INFO], строком в 3 місяці. Позовні вимоги мотивує тим, що [INFO] помер дід позивача [PERSON], а [INFO] померла бабуся позивача [PERSON], які проживали за адресою [ADDRESS]. На день смерті крім них в їх будинку зареєстрований ніхто не був. Після їх смерті відкрилася спадщина на будинок та на право на земельні частки (пай) розмірами по 3,90 гектарів в умовах кадастрових гектарах без визначення меж цих ділянок в натурі (на місцевості), у землі, яка перебуває у колективній власності сільгосппідприємства ім.. Куйбишева і розташована на території Новоилинської сільської ради Сновського району Чернігівської області. Спадщину після смерті діда фактично прийняла баба, а після смерті баби ніхто не прийняв та із заявами до нотаріальної контори ніхто не звернувся. Спадкоємцем першої черги після смерті діда та баби є мати позивача [PERSON], яка не претендує на спадкове майно. Позивач вважає, що є спадкоємцем п?ятої черги за законом, однак не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, не прийняв спадщину у встановлений законом шестимісячний термін та не вступив в права спадкоємця фактично, оскільки не знав про майно, яке мали померлі дід та баба позивача, а також у зв?язку із юридичною необізнаністю та скрутним матеріальним становищем. У судовому засіданні позивач відсутній, в позовній заяві просить справу розглянути у її відсутності. Представник Сновської міської ради до суду не з?явився, до суду надійшло клопотання відповідача відповідно до якого міська рада просить справу розглянути без їх участі, рішення по справі просять прийняти відповідно до вимог законодавства. Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з'ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню. В судовому засіданні встановлено, що [INFO] помер [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 02.02.2001 року (а.с.6). За життя померлий [PERSON] набув право на земельну частку (пай) розміром 3,90 га. в умовах кадастрових гектарах без визначення цієї частки в натурі (на місцевості), яка перебуває у колективній власності сільгосппідприємства ім.. Куйбишева, що підтверджується сертифікатом серії [NUMBER] (а.с.8). Позивач по справі є онуком померлого [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження позивача серії [NUMBER] (а.с.4), свідоцтвом про народження серії [NUMBER] (а.с.4) та свідоцтвом про розірвання шлюбу серії [NUMBER] (а.с.5). Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦК України, акти цивільного законодавства регулюють відносини з дня набрання ними чинності. Як зазначено в пункті 2 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 09 лютого 1999 року N 1-рп/99 у справі про зворотну дію в часі законів та інших нормативних актів, за частиною першою статті 58 Конституції України дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Відповідно до ст.. 525 Цивільного кодексу Української РСР встановлено, що часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця, а при оголошенні його померлим - день, зазначений в статті 21 цього Кодексу. З роз'яснень, які містяться в п. п. 1 - 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування», спадкові відносини регулюються Цивільним кодексом України, законами України від 2 вересня 1993 року N 3425-XII "Про нотаріат", від 23 червня 2005 року N 2709-IV "Про міжнародне приватне право", іншими законами, а також прийнятими відповідно до них підзаконними нормативно-правовими актами. Відносини спадкування регулюються правилами ЦК України, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року, за виключенням випадку передбаченому в п. 5 прикінцевих та перехідних положень ЦК України, яким передбачено, що правила книги шостої Цивільного кодексу України (спадкове право) застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом. Згідно з копії спадкової справи, яка відкрита до майна померлого встановлено, що спадщина після смерті [PERSON] прийнята [PERSON], яка є донькою померлого. Таким чином до даних правовідносин не підлягають застосуванню норми ЦК України в тому числі п. 5 прикінцевих та перехідних положень ЦК України. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом. У відповідності до положень ст.ст. 529-530 ЦК УРСР 1963 року, в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, тобто на [INFO] - на час смерті [PERSON] при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлому родителю. При відсутності спадкоємців першої черги або при неприйнятті ними спадщини, а також в разі, коли всі спадкоємці першої черги не закликаються до спадкування, успадковують у рівних частках: брати і сестри померлого, а також дід та бабка померлого як з боку батька, так і з боку матері (друга черга). З позовної заяви позивача вбачається, що його мати [PERSON] на даний час жива. Крім того, факт того, що [PERSON] на момент смерті [PERSON] (батька позивача) була жива підтверджується довідкою відділу реєстрації актів цивільного стану №221/03-81, яка видана їй в 2005 році. Позивачем не доведено факту смерті матері, оскільки не додано до матеріалів справи свідоцтва про смерть. З наведеного вбачається, що станом на момент смерті [INFO] [PERSON] (часу відкриття спадщини) його донька [PERSON] була ще жива, а тому позивач не є спадкоємцем за законом після смерті свого дідуся. З огляду на зазначене необхідно відмовити в цій частині позову. [PERSON] померла [INFO], що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [INFO] від 05.05.2003 року (а.с.6). За життя померла [PERSON] набула право на земельну частку (пай) розміром 3,90 га. в умовах кадастрових гектарах без визначення цієї частки в натурі (на місцевості), яка перебуває у колективній власності сільгосппідприємства ім.. Куйбишева, що підтверджується сертифікатом серії [NUMBER] (а.с.7). Встановлено, що померла [PERSON] є бабусею позивача, що підтверджується свідоцтвом про народження позивача серії [NUMBER] (а.с.4), свідоцтвом про народження серії [NUMBER] (а.с.4) та свідоцтвом про розірвання шлюбу серії [NUMBER] (а.с.5). Пунктом 5 прикінцевих та перехідних положень ЦК України, передбачено, що правила книги шостої Цивільного кодексу України (спадкове право) застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом. Відповідно до повідомлення Сновської районної нотаріальної контори №131/01-09 від 13.02.2017 року та інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №46740931 від 13.02.2017 року встановлено, що в Спадковому реєстрі відсутня спадкова справа на ім"я [PERSON]. З наведеного вбачається, що спадщину після смерті [PERSON] до набрання чинності Цивільного кодексу України ніхто з спадкоємців не прийняв. Таким чином до даних правовідносин підлягає застосуванню норми книги шостої Цивільного кодексу України. Відповідно до частини 5 сттатті 1261 ЦК України у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкода Позивач являється спадкоємцем померлої за законом п'ятої черги, оскільки являється її онуком. За змістом норм статей 1268 - 1269 ЦК України порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який розпочинається з часу відкриття спадщини, що передбачено статтею 1270 ЦК України. Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. В установлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори оскільки не знав про майно, яке мала померла бабуся, а також у зв?язку із юридичною необізнаністю. За таких обставин, суд вважає, що дана позовна вимога підлягає задоволенню, оскільки заявник пропустив строк з поважних причин. Суд має визначити заявнику додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: partial