Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-04 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON], треті особи: Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк», Другий відділ Державної виконавчої служби м. Чернівці Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області про зняття арешту з майна. Посилався на те, 22.01.2018 року згідно сформованого протоколу №312663 проведення електронних торгів організатором ДП «СЕТАМ», він як учасник за №2, став переможцем торгів по придбанню нерухомого (іпотечного майна), а саме: нежилих приміщень (магазин) підвалу та першого поверху в житловому будинку літ. А, загальною площею 80,0 кв.м., що знаходиться в м. Чернівці по вул. Гагаріна16, які є ізольованими, обладнані одним самостійним входом та складаються з приміщень в підвалі 2-1, 2-2, 2-3, 2-6, 2-7 на першому поверсі 5-1, 5-2 та які належать на праві власності [PERSON], відповідно до Договору купівлі-продажу, посвідченого 13.10.2004 року приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу [PERSON], за реєстровим № 6016, зареєстрованому в Чернівецькому комунальному обласному бюро технічної інвентаризації 15.02.2006 року за реєстраційним № 7548879, номер запису 548 в книзі 136, с. 212 згідно витягу №9850554, що являється боржником за виконавчим провадженням № 32469888 про стягнення заборгованості на користь ПАТ КБ «Приватбанк» згідно рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у справі № 2-9218/2010. 14.02.2018 року Другим відділом Державної виконавчої служби м. Чернівці Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області на підставі зазначеного протоколу позивачу було надано Акт про реалізацію вищевказаного предмета іпотеки. Під час оформлення права власності на майно було встановлено, що Жовтневим районним судом м.Дніпропетровська у справі №2-9218/2010 було винесено ухвалу про забезпечення позову, якої в інтересах ПАТ КБ «Приватбанк» було накладено арешт на рухоме та нерухоме майно, яке належить [PERSON] На підставі вказаної заборони на придбане ним на електронних торгах майно, а саме: нежилі приміщення (магазин) підвалу та першого поверху в житловому будинку літ. А, загальною площею 80,0 кв.м., що знаходиться в м. Чернівці по вул. Гагаріна16, було накладено арешт. Просив звільнити нерухоме (іпотечне) майно з-під арешту, який накладено згідно ухвали Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у справі № 2-9218/2010, а саме: нежилі приміщення (магазин) підвалу та першого поверху в житловому будинку літ. А, загальною площею 80,0 кв.м., що знаходиться в м. Чернівці по вул. Гагаріна 16, яке було ним придбане. Позивач у судовому засіданні позов підтримав та підтвердив, викладені в ньому обставини. Просив позов задовольнити. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні не заперечував проти задоволення позовних вимог. Представник Публічного акціонерного\~товариства Комерційний\~банк «Приватбанк» у судове засідання не зявився, подав до суду клопотання, в якому просив суд розглядати справу без участі представника банку, позовні вимоги підтримав в повному обємі. Представник Другого відділу Державної виконавчої служби м. Чернівці Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області у судове засідання не зявився подав до суду заяви про розгляд справи за його відсутності. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази у справі,\~ суд вважає,\~ що\~ позов\~ обґрунтований\~ і\~ підлягає\~ задоволенню з наступних підстав. Так, судом встановлено, що ухвалою Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 05.02.2010 року у справі за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» до ТОВ «Українське фінансове агентство «Верус»», [PERSON], [PERSON] про стягнення заборгованості було задоволено заяву банку про забезпечення позову та накладено арешт в межах заявлених позовних вимог 897641,02 грн.: на грошові кошти, рухоме та нерухоме майно, яке належить [PERSON] шляхом заборони будь-яким особам укладати угоди стосовно цього майна, проводити його реєстрацію, здійснювати його відчуження (а.с. 21). Окрім того, з дослідженої у судовому засіданні Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкту нерухомого майна видно, що в реєстрі наявні обтяження, а саме арешт, накладений на все нерухоме майно власником якого є [PERSON] на підставі ухвали Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська 2-9218/2010 від 05.02.2010 року (а.с. 17-20). Позивач на підставі сформованого протоколу 22.01.2018 року № 312663 проведення електронних торгів організатором ДП «СЕТАМ», як учасник за №2, став переможцем торгів по придбанню нерухомого (іпотечного майна), а саме: нежилих приміщень (магазин) підвалу та першого поверху в житловому будинку літ. А, загальною площею 80,0 кв.м., що знаходиться в м. Чернівці по вул. Гагаріна16, які є ізольованими, обладнані одним самостійним входом та складаються з приміщень в підвалі 2-1, 2-2, 2-3, 2-6, 2-7 на першому поверсі 5-1, 5-2 та які належать на праві власності [PERSON] (а.с. 6-7). У подальшому, 14.02.2018 року Другим відділом державної виконавчої служби м. Чернівці Головного територіального управління юстиції в Чернівецькій області на підставі вищевказаного протоколу, позивачу було надано Акт про реалізацію предмета іпотеки, а саме: нежилі приміщення (магазин) підвалу та першого поверху в житловому будинку літ. А, загальною площею 80,0 кв.м., що знаходиться в м. Чернівці по вул. Гагаріна 16 (а.с. 9-11). Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно зі ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Статтею ст. 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. При цьому способи захисту цивільного права та інтересів, зазначені в ст. 16 ЦК України. Положеннями ст.396 ЦК України визначено, що особа, яка має речове право на чуже майно, має право на захист цього права, у тому числі і від власника майна, відповідно до положень глави 29\~ цього Кодексу. Таким чином,\~ порушене право позивача підлягає судовому захисту. Відповідно до ч. 2\~ст. 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»\~державна реєстрація обтяжень здійснюється на підставі: встановленої законом заборони користування та/або розпорядження нерухомим майном;рішень судів, що набрали законної сили; ухвали слідчого судді, суду, постанови державного виконавця про накладення арешту на нерухоме майно; накладення заборони на відчуження нерухомого майна нотаріусом; рішення органу місцевого самоврядування про віднесення об'єктів нерухомого майна до застарілого житлового фонду; інших актів відповідних державних органів та посадових осіб згідно із законом; договорів, укладених у порядку, встановленому законом. Згідно п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 5 від 03 червня 2016 року "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред'явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). В силу частини 1\~ст. 56 ЗУ «Про виконавче провадження», арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Відповідно до вимог частин 1, 2\~статті 59 Закону України «Про виконавче провадження»\~особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. За змістом ч. 5\~ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження"\~у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Зі змісту\~п.\~3\~ч.\~1\~ст.\~10\~Закону\~України «Про\~державну реєстрацію\~речових прав\~на нерухоме\~майно та\~їх обтяжень» вбачається, що державний виконавець, приватний виконавець є державним реєстром - у разі державної реєстрації обтяжень, накладених під час примусового виконання рішень відповідно до закону, а також у разі державної реєстрації припинення іпотеки у звязку з придбанням (передачею) за результатом прилюдних торгів (аукціонів) нерухомого майна, що є предметом іпотек. Відповідно до вимог ст. 41 Закону України «Про іпотеку» реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої\~Законом України\~"Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього Закону. Як було встановлено судом, арешт на спірне майно було накладено на підставі ухвали Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 05.02.2010 року. Однак,\~22.01.2018\~року згідно сформованого протоколу №312663 проведення електронних торгів організатором ДП «СЕТАМ», [PERSON] як учасник за №2, став переможцем торгів по придбанню зазначеного нерухомого (іпотечного майна. З урахуванням наведених норм Закону, суд вважає вірним обраний позивачем спосіб захисту свого порушеного права. За таких обставин, суд вважає, що позов обгрунтований та підлягає задоволенню.

Outcome: approved