Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-03 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до Бердянської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини посилаючись на наступні обставини. Позивач вказала, що їй належить право власності на 1/2 частку квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , інша 1/2 частка зазначеної квартири належала її батькові, [PERSON] . [INFO] [PERSON] помер. Спадкоємцями [PERSON] були його доньки: [PERSON] та [PERSON] . Позивач, зазначила, що є громадянкою Російської Федерації, а тому на момент смерті її батька, [PERSON] , проживала в Російській Федерації, має сина, [PERSON] , [INFO] , який є інвалідом дитинства з 2014 року, знаходиться на обліку ендокринолога з діагнозом «цукровий діабет І типу» та перебуває на її утриманні,тому оскільки дитина потребує постійного догляду внаслідок хвороби, вона для прийняття спадщини оформила довіреність на сестру, [PERSON] , якою уповноважила останню «прийняти спадщину та вести спадкову справу з правом отримання свідоцтва про право на спадщину на майно, що залишилося після померлого [INFO] її батька [PERSON] ». За їх домовленістю [PERSON] повинна була оформити належну батькові 1/2 частку квартири на позивачку, тому позивач була абсолютно впевнена у тому, що [PERSON] належним чином зайнялася оформленням спадщини після смерті батька, оскільки через тиждень після оформлення вищезазначеної довіреності, [PERSON] надіслала позивачці копію витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі. Позивач вказала, що [INFO] [PERSON] померла, та оскільки, вона була впевнена, що спадкове майно після смерті [PERSON] відсутнє, а квартира [ADDRESS] , повністю належить їй, за оформленням спадщини після смерті сестри,вона не зверталася. Позивач зазначила, що в 2019 році виникла необхідність у продажі цієї квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . і саме тоді вона дізналася, що [PERSON] у 2015 році оформила спадкове майно після смерті батька на себе, а не на [PERSON] , як було визначено за їх домовленістю. Позивач, через свого представника за довіреністю, [PERSON] , звернулась до нотаріуса, однак їй повідомили, що оформити спадщину після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , неможливо у зв`язку із пропуском позивачкою шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивач вказала, що заповіту після себе [PERSON] не залишила, тому вона змушена звернутись до суду. Представник позивача - [PERSON] в судове засідання не з`явилася, надала судові заяву про розгляд справи без її участі та без участі позивача, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити. Представник відповідача - Бердянської міської ради в судове засідання не з`явився, надав судові заяву про розгляд справи за його відсутності, прийняття рішення залишив на розсуд суду. Суд,дослідивши матеріали цивільної справи, вважає позов підлягаючим задоволенню з огляду на таке. На підставі свідоцтва на право власності на нерухоме майно від 29 січня 2004 року Ѕ частини квартири за адресою: [ADDRESS] . належить [PERSON] , інша 1/2 частка зазначеної квартири належала [PERSON] . [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 20 травня 2015 року серії [NUMBER] , актовий запис № 832 виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Бердянську Спадкоємцями [PERSON] були його доньки: [PERSON] та [PERSON] . З матеріалів справи суд встановив, що позивач [PERSON] та [PERSON] є доньками [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження [NUMBER] , виданим 07 травня 1967 року, свідоцтвом про народження [NUMBER] , виданим 19 листопада 1964 року, свідоцтвом про укладення шлюбу [NUMBER] . Відповідно до свідоцтва про смерть № [NUMBER] , виданого 02 березня 2018 року Управлінням охорони здоров`я та психічної гігієни міста Нью-Йорк, [INFO] [PERSON] померла. Згідно витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 56553486 від 18.06.2019 р., виданим приватним нотаріусом Бердянського міського нотаріального округу Запорізької області Чуєвою Т.Т. заповіту [PERSON] не залишила. Згідно з витягом зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 56553468 від 18.06.2019 р., виданим приватним нотаріусом Бердянського міського нотаріального округу Запорізької області Чуєвою Т.Т. спадкова справа після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , не заводилась, свідоцтва про право на спадщину не видавалися. Судом встановлено, що позивач є спадкоємцем другої черги після смерті [PERSON] . З"ясовано, що позивач, звернулася через свого представника за довіреністю до нотаріальної контори для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , однак нотарісом було роз`яснено позивачу, що нею пропущений встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно із ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Ст. 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом та за законом. У відповідності із ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті. Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно з вимогами ч. 2 ст. 1269 ЦК України заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Однак, отримати свідоцтво про право на спадщину позивач не має можливості, оскільки у встановлений законом шестимісячний строк він не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Суд, оцінивши всі докази в їх сукупності, враховуючи те, що позивач проживає в Російській Федерації, має на утриманні сина, який є інвалідом дитинства, вважає причини пропуску позивачем строку для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, поважними. Виходячи з вищевикладеного, суд прийшов до висновку, що позов [PERSON] є законним і обґрунтованим, та підлягаючим задоволенню. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved