Jurisdiction: civil
Date: 2015-08-02 00:00:00

В січні 2015 року [PERSON] звернувся до суду із позовом до [PERSON], [PERSON] про захист честі, гідності та ділової репутації, в обґрунтування якого вказав, що 15.01.2015 року [PERSON] та [PERSON] будучи відповідачами на цивільній справі № 686/22728/14-ц надали до Хмельницького міськрайонного суду письмове заперечення проти позову, в якому зазначили, про позивача наступне : «приблизно декілька років назад, мій син [PERSON] почав грати по Інтернету скуповувати та продавати акції на біржі. В результаті чого він втратив всі власні заощадження, кошти своєї сестри Світлани, втратив роботу та все своє майно, заліз в борги та йому постійно катастрофічно не вистачає грошей. Як наслідок він заборгував великі суми грошей в банках Австралії і приїхавши в Україну почав вимагати в нас також гроші. І коли ми йому відмовили він почав мені та чоловікові регулярно погрожувати, вимагати гроші, внаслідок чого скоїв крадіжку грошових коштів та документів». Вказана відповідачами інформація є недостовірною, оскільки позивач ніякої гри по Інтернету не здійснював, акцій на біржі не скуповував і не продавав, коштів своєї сестри не витрачав, ніяких боргів, в тому числі у австралійських банках у позивача не має, грошей у відповідачів не вимагав, відповідача ніколи не погрожував, ніяких крадіжок не скоював. З огляду на це інформація, що була поширена відповідачам, абсолютно не відповідає дійсності, є негативною, порушує особисті немайнові права відповідача, зокрема, ганьбить його честь, гідність, а також завдає шкоди діловій репутації, позивач просить визнати недостовірною інформацію відносно [PERSON] поширену [PERSON], [PERSON] у письмову запереченні проти позову, наданому до Хмельницького міськрайонного суду по цивільній справі № 686/22728/14-ц, а саме в наступній частині «приблизно декілька років назад, мій син [PERSON] почав грати по Інтернету скуповувати та продавати акції на біржі. В результаті чого він втратив всі власні заощадження, кошти своєї сестри Світлани, втратив роботу та все своє майно, заліз в борги та йому постійно катастрофічно не вистачає грошей. Як наслідок він заборгував великі суми грошей в банках Австралії і приїхавши в Україну почав вимагати в нас також гроші. І коли ми йому відмовили він почав мені та чоловікові регулярно погрожувати, вимагати гроші, внаслідок чого скоїв крадіжку грошових коштів та документів», зобовязати [PERSON] та [PERSON] на протязі місяця від набрання рішенням у даній справі законної сили, спростувати інформацію, вказану в запереченні на позов, шляхом подачі письмової заяви до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області для доручення до матеріалів справи № 686/22728/14-ц за позовом [PERSON] до [PERSON] та [PERSON] про визнання права власності на квартиру, стягнути з відповідачів судові витрати. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, в подальшому подав до суду заяву, в якій просить справу слухати за його відсутності. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнала та просила відмовити в повному обсязі, також вказала, що обставини життя позивача дізналась від своєї сестри [PERSON] Представник відповідача [PERSON] діючи в інтересах відповідача [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав, надав суду пояснення в яких вказав, що про борги відповідача дізналась від своєї доньки Світлани, також щодо неправомірних дій позивача неодноразово зверталась до правоохоронних органів, а тому вказана інформація не може бути визнана недостовірною, просив в задоволенні позову відмовити. Суд заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини справи. [PERSON] та [PERSON] будучи відповідачами на цивільній справі № 686/22728/14-ц за позовом [PERSON] до [PERSON], [PERSON], третя особа перша Хмельницька нотаріальна контора про визнання права власності на квартиру. надали до Хмельницького міськрайонного суду письмове заперечення проти позову, в якому зазначили, про позивача наступне : «приблизно декілька років назад, мій син [PERSON] почав грати по Інтернету скуповувати та продавати акції на біржі. В результаті чого він втратив всі власні заощадження, кошти своєї сестри Світлани, втратив роботу та все своє майно, заліз в борги та йому постійно катастрофічно не вистачає грошей. Як наслідок він заборгував великі суми грошей в банках Австралії і приїхавши в Україну почав вимагати в нас також гроші. І коли ми йому відмовили він почав мені та чоловікові регулярно погрожувати, вимагати гроші, внаслідок чого скоїв крадіжку грошових коштів та документів». Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду від 22 квітня 2015 року по справі № 686/22728/14-ц позовну заяву [PERSON] до [PERSON], [PERSON], третя особа перша Хмельницька нотаріальна контора про визнання права власності на квартиру залишено без розгляду на підставі п. 5 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, за заявою позивача. Відповідно до ст. 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Згідно з ч. 1 ст. 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову про захист гідності, честі чи ділової репутації, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв'язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Із роз'яснень, викладених в п. 16 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» вбачається, відповідно до ст. 40 Конституції України усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов'язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк. В п. 17 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» зазначено, що в порядку цивільного чи господарського судочинства не можуть розглядатися позови про спростування інформації, яка міститься, зокрема, у вироках та інших судових рішеннях, а також у постановах органів досудового слідства, висновках судових експертиз, рішеннях органів влади, місцевого самоврядування та інших відповідних органів, атестаційних комісій, рішеннях про накладення на особу дисциплінарного стягнення, для яких законом установлено інший порядок оскарження. У такому ж порядку не можуть розглядатися наукові спори, тобто вимоги про спростування інформації наукового характеру. Разом з тим вимоги про спростування інформації, яка, на думку позивача, є недостовірною і порушує його особисті немайнові права, поширена в наданих атестаційній комісії матеріалах (характеристиках, протоколах чи інших документах), можуть розглядатись судом у порядку, передбаченому статтею 277 ЦК. Інформація, зазначена у позовній заяві чи іншій заяві, адресованій суду, а також в процесуальних документах (запереченнях на позов, апеляційних чи інших скаргах тощо), може бути підставою для захисту гідності, честі чи ділової репутації, за винятком випадків, коли ця інформація була визначена підставою пред'явленого позову і стосувалася його предмета, була доказом у справі, а так само предметом апеляційного чи іншого перегляду в порядку, встановленому процесуальним законом. Не підлягають розгляду судами позови про захист гідності, честі чи ділової репутації, приниження яких відбулося внаслідок давання показань свідками, а так само іншими особами, які брали участь у справі, відносно осіб, які брали участь у тій справі, якщо наведена в них інформація була доказом у справі та оцінювалась судом при ухваленні судового рішення, оскільки нормами процесуальних кодексів встановлено спеціальний порядок дослідження та оцінки таких доказів. Вказана вимога по суті означала б вимогу повторної судової оцінки наданих суду доказів у раніше розглянутій справі. Якщо ж недостовірну інформацію було поширено в ході розгляду іншої справи зазначеними вище учасниками процесу відносно інших осіб, які не були учасниками процесу, то ці особи, якщо вони вважають, що така інформація порушує їх особисті немайнові права, вправі звернутися до суду за захистом своїх прав у порядку, передбаченому процесуальними кодексами. Статтею 34 Конституції України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Статтею 31 ЦПК України передбачене право відповідача надати суду заперечення на позов. Згідно ст.ст.10, 60 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законодавством. Позивачем не надано доказів про те, що заперечення відповідачів сформувало негативне уявлення відносно нього як злочинця, як особу що з легкістю порушує закон, як особу яка не має високих моральних цінностей. Крім того, обраний позивачем спосіб захисту порушеного, на його думку особистого немайнового права щодо зобов"язання відповідача спростувати інформацію, поширену нею щодо позивача у запереченні проти позову шляхом направлення відповідного листа на письмової заяви на адресу суду, не відповідає положенням ст.277 ЦК України. Згідно приписів ст.ст. 10,60 ЦПК України доводи сторін, викладені в запереченнях проти позову та у клопотаннях спростовуються на засадах змагальності. Враховуючи вищевикладене, позовні вимоги [PERSON] до [PERSON], [PERSON] про захист честі, гідності та ділової репутації задоволенню не підлягають.

Outcome: dismissed