Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-19 00:00:00

Заступник керівника Дубенської місцевої прокуратури Рівненської області, який діє в інтересах держави в особі Радивилівської міської ради звернувся до суду із позовом до [PERSON] про стягнення збитків у формі упущеної вигоди, завданих неукладенням договору про пайову участь у сумі 8203,14 грн. В обґрунтування позовних вимог вказує, що на території м.Радивилів виявлено наявність завершеного об`єкта будівництва, який не залучений до пайової участі в розвитку інфраструктури міста. Відповідно до інформації офіційного сайту Державної архітектурно-будівельної інспекції України 21.08.2015 року управлінням ДАБІ у Рівненській області зареєстровано декларацію РВ 142152330260 про готовність об`єкта експлуатації за адресою [ADDRESS] . Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів на створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Величина пайової участі визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування. Відповідний договір укладається не пізніше ніж за 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. [PERSON] , як замовник будівництва не уклав договір та не сплатив пайовий внесок. Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Відповідно до ст..40 Закону України "Про врегулювання містобудівної діяльності» граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з врахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель і споруд. Розмір пайової участі у розвитку інфраструктури м.Радивилів, який повинен сплати [PERSON] складає 8203,14 гривень. Оскільки, договір про пайову участь не укладено внаслідок протиправної бездіяльності [PERSON] , зазначена сума являється упущеною вигодою, яку б Радивилівська міська рада могла отримати при укладенні відповідного договору. Ухвалою суду від 30 січня 2018 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження, вирішено проводити її розгляд за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Відповідачем [PERSON] 13.03.2018 року подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити в задоволенні позовних вимог. Вважає заявлені вимоги безпідставними, оскільки договір про пайову участь в інфраструктурі міста повинен бути укладеним не пізніше ніж за 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. У вказаному випадку договір про пайову участь не укладався, міська рада до суду з позовом про спонукання до його укладення не зверталась. Факт прийняття спірного об`єкта будівництва в експлуатацію підтверджується зареєстрованою 21.08.2015 року декларацією Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Рівненській області за №РВ 152330260, проте до вказаної дати договір про пайову участь в інфраструктурі міста не був укладений. Тому посилання позивача про порушення прав міської ради на отримання коштів у вигляді пайової участі у розвитку інфраструктури міста є безпідставними. Дубенською місцевою прокуратурою подано відповідь на відзив, відповідно до якого вказує, укладення договору про пайову участь в інфраструктурі міста є обов`язковим навіть після прийняття об`єкту в експлуатацію, що підтверджується правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у постановах від 30.11.2016 року у справі №3-1323гс16 (№922/6409/15), від 01.02.2017 у справі №3-1441гс16 (922/753/16). Ухилення замовника будівництва від укладення вказаного договору до прийняття об`єкта в експлуатацію є порушенням зобов`язання, що передбачено чинним законодавством. Неукладення відповідачем договору свідчить про його бездіяльність у вчиненні, передбачених законодавством обов`язкових дій щодо такого звернення та укладення договору. Внаслідок бездіяльності відповідача, Радивилівська міська рада була позбавлена права отримати на розвиток інфраструктури міста відповідну суму коштів, яка охоплюється упущеною вигодою. За результатами повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями року справу передано для розгляду судді Радивилівського районного суду Панчук М.П. Ухвалою від 19 лютого 2019 року справа прийнята до провадження та призначено підготовче судове засідання. За результатами повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями року справу передано для розгляду судді Радивилівського районного суду Троцюк В.О. Ухвалою від 01 березня 2021 року справа прийнята до свого провадження, вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 14 липня 2021 року до участі у справі залучено Дубенську окружну прокуратуру як правонаступника Дубенської місцевої прокуратури, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. В судове засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала в повному обсязі з підстав та мотивів зазначених у позовній заяві. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Заяв та клопотань до суду не надходило. Вислухавши пояснення позивача, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до такого. Рішенням Радивилівської міської рада Рівненської області від 23 травня 2012 року №33 затверджено Порядок пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м.Радивилів. Вказаний Порядок затверджено рішенням ради у відповідності до норми ч.1 ст.40 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності', за якою порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Відповідно до п.3.1 Порядку розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту та порядок її сплати визначається в залежності від категорії об`єктів містобудування та відповідно до типового договору укладеного з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), становить 3 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва для будівництва комерційних та промислових об`єктів. Залежно від розміщення земельної ділянки до певної зони, розмір суми пайової участі замовників будівництва множиться на коефіцієнти - [ADDRESS] до рішення міськвиконкому №33 від 23.05.2012 року затверджено порядок розрахунку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м.Радивилів в разі будівництва об`єктів, загальна кошторисна вартість яких згідно із державними будівельними нормами, стандартами і правилами не визначена. Відповідно до п.3 вказаного Порядку розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається на формулою: ПУ= (загальна кошторисна вартість - витрати, пов`язані з придбанням та виділенням земельної ділянки - витрати, пов`язані з звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд - витрати на влаштування внутрішньо- та поза майданчикових інженерних споруд та транспортних комунікацій) х % (відсотов, визначений відповідно до п.3.2 цього рішення) х коефіцієнт зональності, визначений відповідно до п.3 Порядку. Згідно із декларацією РВ 142152330260 від 21.08.2015 р. про готовність об`єкта салону-магазину на [ADDRESS] до експлуатації, кошторисна вартість будівництва за затвердженою проектною документацією складає 276,2 тис. грн. Згідно інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру іпотек, єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомості по [ADDRESS] зареєстровано салон-магазин, власником якого є [PERSON] . Пунктом 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України передбачено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до статті 11 ЦК України у випадках, встановлених актами цивільного законодавства цивільні права та обов`язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування. Згідно з частиною першою статті 14 ЦК України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Правові та організаційні основи містобудівної діяльності в Україні визначені Законом України Про регулювання містобудівної діяльності, статтею 40 якого встановлено обов`язок пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури населеного пункту та визначено механізм його реалізації. За приписами частини другої зазначеної статті ЗУ Про регулювання містобудівної діяльності замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури (ч.3 ст. 40 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності). В силу положень частини першої статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Згідно з ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Рішенням Радивилівської міської рада Рівненської області від 23 травня 2012 року №33 затверджено Порядок пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м.Радивилів. Вказаний Порядок затверджено рішенням ради у відповідності до норми ч.1 ст.40 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності', за якою порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Відповідно до п.3.1 Порядку розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту та порядок її сплати визначається в залежності від категорії об`єктів містобудування та відповідно до типового договору укладеного з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), становить 3 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва для будівництва комерційних та промислових об`єктів. Залежно від розміщення земельної ділянки до певної зони, розмір суми пайової участі замовників будівництва множиться на коефіцієнти - вул.П.Мирного коефіцієнт 1,0. Пунктом 1.5 Порядку передбачено, що договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника до сільської ради про його укладення, але до прийняття об`єкта в експлуатацію. В силу вимог статті 144 Конституції України статті 73 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» органи місцевого самоврядування при виконанні своїх функцій приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території. Таким чином, приписами статті 40 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено обов`язок замовника будівництва прийняти пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, який реалізується шляхом укладення відповідного договору в порядку, визначеному цим Законом та деталізованому актом органу місцевого самоврядування. Правовий аналіз частин 8 та 9 у сукупності з іншими положеннями цієї статті Закону дозволяє дійти висновку про те, що обов`язок щодо ініціювання укладення такого договору покладено саме на замовника будівництва, оскільки пов`язується з його зверненням до органу місцевого самоврядування. В силу Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», укладання договору про пайову участь між органом місцевого самоврядування і замовником є обов`язковим. Неукладення договору свідчить про недотримання вимог законодавства і має наслідком порушення прав та інтересів відповідної територіальної громади. З матеріалів справи вбачається, що відповідач є особою, на яку Законом покладено обов`язок взяти участь у створенні і розвитку інфраструктури м.Радивилів, однак як встановлено судом, відповідач договору про пайову участь не уклав, до позивача про укладення такого договору не звертався. Встановлено, що розмір пайової участі у розвитку м.Радивилів в розмірі 3 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва для будівництва комерційних та промислових об`єктів помножених на коефіцієнт 1,0, якій мав би сплатити відповідач складає 8203,14 грн. Частиною 5 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію (ч. 8 та 9 ст. 40 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності»). У рішенні Конституційного Суду України від 09.02.1999 №1-рп/99 (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів) зазначено, що дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Відповідно до частини першої статті 58 Конституції закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. За загальним правилом норма права діє стосовно фактів і відносин, які виникли після набрання чинності цією нормою. Тобто, до події, факту застосовується той закон (інший нормативно-правовий акт), під час дії якого вони настали або мали місце. Під дією норми права у часі слід розуміти поширення дії нової норми на ті правові наслідки, які хоча й випливають з юридичних фактів, що виникли під час чинності попередньої норми, проте настають після набрання чинності новою нормою. Таким чином, застосовується норма, яка була чинною на момент здійснення відповідної дії. Більш пізня норма права скасовує дію попередньої норми, отже, стара норма права перестає діяти, оскільки замінена пізнішою, яка регулює ті самі суспільні відносин. Відповідно до положень статті 71 Бюджетного кодексу України, надходження бюджету розвитку місцевих бюджетів включають кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, отримані відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Згідно зі ст. 611 ЦК України визначається, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків. Виходячи із приписів статті 623 ЦК України, боржник (замовник будівництва), який порушив зобов`язання (не звернувся до органу місцевого самоврядування для укладення договору пайової участі та не уклав його), має відшкодувати кредиторові завдані ним збитки. При цьому розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором. При визначенні не одержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Також для такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідною є наявність сукупності елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між ними, вини. Судом встановлено, що збитки формі упущеної вигоди завдані неукладенням [PERSON] договору про пайову участь, складають 8203,14 грн. У відповідності до ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, як це вбачається зі ст.141 ч.1 ЦПК України. Враховуючи викладене, приймаючи до уваги, що позов заступника прокурора повністю задовольняється судом, суд приходить до висновку, що сплачений при подачі позову судовий збір в розмірі 1600 гривень, підлягає стягненню з відповідача. На підставі наведеного та

Outcome: approved