Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-17 00:00:00

Зміст позовних вимог, пояснення сторін. \~ \~ \~ \~В серпні 2020 року представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому просить суд стягнути з [PERSON] заборгованість за надані послуги з централізованого опалення за період з січня 2016 року по травень 2020 року в сумі 12080,62 грн та судовий збір у сумі 2102,00 грн. В обґрунтування позову посилається на те, що позивач надає послуги з централізованого опалення у житловому фонді територіальної громади м. Ізюм Харківської області. На відповідача відкритий абонентський рахунок № [NUMBER] для оплати послуг, що надає позивач. Відповідач отримує послуги з централізованого опалення, але не сплачує їх вартість, а тому станом на травень 2020 року у відповідача утворилась заборгованість за період з січня 2016 року по травень 2020 року в сумі 12080,60 грн. Про існування вказаної заборгованості відповідач повідомлявся шляхом направлення квитанцій про оплату спожитих послуг з зазначенням суми боргу. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити. Пояснила суду, що в лютому 2018 року відповідачу була нарахована плата за централізоване опалення у відповідності до рішення виконавчого комітету Ізюмської міської ради Харківської області від 0858 від 13.12.2017 року, оскільки під час зняття показників з вузла обліку теплової енергії за адресою [ADDRESS] були виявлені технічні несправності, які не дозволяли використовувати показники для нарахувань у лютому 2018 року. З березня 2018 року плата за централізоване опалення нараховувалась відповідачу у відповідності до показників вузла обліку теплової енергії. Відповідач та його представник в судовому засіданні заперечували проти позовних вимог, в зв`язку з їх необґрунтованістю. \~ \~ \~ \~ Фактичні обставини справи, встановлені судом. Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідив письмові матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Як вбачається з розрахунку заборгованості, на відповідача [PERSON] відкрито особовий рахунок № [NUMBER] за адресою: [ADDRESS] ( а.с.4). За даним особовим рахунком наявна заборгованість по сплаті за послуги теплопостачання за період з січня 2016 року по травень 2020 у сумі 12080,62 грн. (а.с.4). Згідно з довідками про зареєстрованих у житловому приміщені осіб Відділу державної реєстрації Виконавчого комітету Ізюмської міської ради від 26 серпня 2020 року вбачається, що за адресою: [ADDRESS] зареєстрований відповідач [PERSON] , [INFO] (а.с.11). Отже відповідач є споживачем послуг з теплопостачання. Відповідач неодноразово звертався до Ізюмського міського голови Ізюмського комунального підприємства теплових мереж із заявами щодо правомірності нарахування відповідачем заборгованості за теплопостачання ( а.с.51,59,62,64). Згідно з повідомленням Ізюмського комунального підприємства теплових мереж від 21 лютого 2017 року за вих. № 252 Згідно п. 12 Правилами надання\~послуг з\~централізованого опалення,\~постачання холодної\~та гарячої\~води та\~водовідведення,\~затвердженими постановою\~Кабінету Міністрів\~України від\~21.07.2005р.\~№ 630\~ «У\~разі встановлення\~будинкових засобів\~обліку теплової\~енергії споживач\~оплачує послуги\~згідно з\~їх показаннями\~пропорційно опалювальній\~площі (об`єму)\~квартири (будинку\~садибного типу)». У будинку за адресою [ADDRESS] встановлено прилад обліку теплової енергії. Постановою Кабінету Міністрів України від 6 серпня 2014 р. № 409 «Про встановлення державних соціальних стандартів у сфері житлово-комунального обслуговування» (Із змінами, внесеними згідно з Постановою КМУ №842 від 28.10.2015р.) визначено: «Установити такі соціальні нормативи користування житлово-комунальними послугами, щодо оплати яких держава надає пільги та встановлює субсидії: для централізованого та індивідуального опалення (теплопостачання) у разі використання теплової енергії для централізованого опалення (теплопостачання) абонентами, житлові будинки яких обладнані будинковими та/або квартирними приладами обліку, - 0,0548 Гкал на 1 кв. метр опалюваної площі на місяць в опалювальний період;» Залежно від особливостей регіонів та типу будівель соціальні нормативи користування житлово-комунальними послугами визначаються з урахуванням коригуючих коефіцієнтів. Згідно з додатком до Постанови коригуючий коефіцієнт для Харківської області для будівель на 5 і більше поверхів складає - 0,43. Відповідно соціальний норматив у місті Ізюм для абонентів, які використовують теплову енергію для централізованого опалення, житлові будинки яких обладнані будинковими приладами обліку та мають 5 і більше поверхів складає: 0,0548 х 0,43=0,023564 Гкал на 1 кв. метр опалюваної площі на місяць в опалювальний період. Субсидія надається населенню у межах соціальних норм споживання. (а.с.49). У своїй відповіді від 28.02.2018 року за вих. № К- 292/370 заступник Ізюмського міського голови повідомив, що [PERSON] є користувачем субсидії, отримує державну допомогу у вигляді субсидії на послугу централізованого опалення. Дійсно, до набрання чинності постанови КМУ від 06.08.2014 року №409 «Про встановлення державних соціальних стандартів у сфері житлово- комунального обслуговуванім» субсидія та пільги споживачам, які мешкали в будинках, обладнаних приладами обліку теплової енергії надавались з урахуванням фактичного споживання теплової енергії, визначеного за показаннями приладу обліку теплової енергії. Після набрання чинності Постановою Кабінету Міністрів України від 6 серпня 2014 р. № 409 «Про встановлення державних соціальних стандартів у сфері житлово-комунального обслуговування» було визначено: Установити громадянам, які відповідно до законодавства мають субсидію на оплату житлово-комунальних послуг, соціальну норму житла для: централізованого та індивідуального опалення (теплопостачання) незалежно від джерела та виду енергії - 13,65 кв. метра опалюваної площі на одну особу та додатково 35,22 кв. метра на домогосподарство. Установити такі соціальні нормативи користування житлово-комунальними послугами, щодо оплати яких держава надає пільги та встановлює субсидії: для централізованого та індивідуального опалення (теплопостачання) у разі використання теплової енергії для централізованого опалення (теплопостачання) абонентами, житлові будинки яких обладнані будинковими та/або квартирними приладами обліку, - 0,0548 Гкал на 1 кв. метр опалюваної площі на місяць в опалювальний період; Залежно від особливостей регіонів та типу будівель соціальні нормативи користування житлово-комунальними послугами визначаються з урахуванням коригуючих коефіцієнтів. Згідно з Додатком 2 до Постанови коригуючий коефіцієнт для Харківської області для будівель на 5 і вище поверхів складає - 0,43. Відповідно соціальний норматив у місті Ізюм для абонентів, які використовують теплову енергію для централізованого опалення, житлові будинки яких обладнані будинковими приладами обліку та мають 5 і більше поверхів складав: 0,0548 х 0,43=0,023564 Гкал на 1 кв. метр опалюваної площі на місяць в опалювальний період. Субсидія надавалась населенню у межах соціальних норм споживання. Обчислимо вартість соціальної норми споживання теплової енергії по квартир: [ADDRESS] : 42,5 х 0,023564 х 1363,61=1365,61грн, де 42,5 кв.м - площа квартири [ADDRESS] 0,023564 Гкал - соціальний норматив Гкал на 1 кв. метр опалюваної площі н: місяць в опалювальний період 1363,61грн - тариф за 1 Гкал на послуги з централізованого опалення для абонентів житлових будинків з будинковими та квартирними приладами облік; теплової енергії, встановлений рішенням Національної комісії, що здійсню: державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 09.06.201: р. № 1101. 1365,61 грн - вартість теплової енергії, нарахована в межах соціальних нормативів, яка враховувалась при обчисленні субсидії. Постановою КМУ №300 від 26.04.2017 року були внесені зміни де Постанови Кабінету Міністрів України від 6 серпня 2014 р. № 409 «Про встановлення державних соціальних стандартів у сфері житлово-комунальног: обслуговування», а саме: установити такі соціальні нормативи користування житлово-комунальним: послугами, щодо оплати яких держава надає пільги та встановлює субсидії: для централізованого та індивідуального опалення (теплопостачання) у разі використання теплової енергії для централізованого опалення (теплопостачанні абонентами, житлові будинки яких обладнані будинковими та/або квартирним! приладами обліку, - 0,0431 Гкал на 1 кв. метр опалюваної площі на місяць опалювальний період. Відповідно з травня 2017 року соціальний норматив у місті Ізюм для абонентів, які використовують теплову енергію для централізованого опалення: житлові будинки яких обладнані будинковими приладами обліку та мають 5 більше поверхів складає: 0,0431 х 0,43=0,018533 Гкал на 1 кв. метр опалюваної площі на місяць опалювальний період. Вартість соціальної норми споживання теплової енергії по квартирі №- будинку за адресою [ADDRESS] з травня 2017 року складає: 42,5х 0,018533 х 1363,61=1074,05грн, де 42,5кв.м - площа квартири [ADDRESS] 0,018533 Гкал - соціальний норматив Гкал на 1 кв. метр опалюваної площі н: місяць в опалювальний період 1363,61грн\~-\~тариф за\~1\~Гкал на\~послуги з\~централізованого опалення\~для абонентів\~житлових будинків\~з будинковими\~та квартирними\~приладами обліз\~теплової енергії,\~встановлений рішенням\~Національної"\~комісії,\~що здійснює\~державне регулювання\~у сферах\~енергетики та\~комунальних послуг\~від 09.06.2016 р.№ 1101. 1074,05грн вартість теплової енергії, нарахована в межах соціальних нормативів, яка враховувалась до 31 грудня 2017 при обчисленні субсидії. Управління соціального захисту Ізюмської міської ради визначає для споживачів комунальних послуг розмір субсидії та обов`язкову частку платежу в межах соціальних норм споживання. Фактичне споживання може бути меншим або більшим від встановлених соціальних норм. В залежності від температури зовнішнього повітря потрібна різна кількість теплової енергії для утримання температурного режиму всередині приміщень будинку не нижче санітарної норми. Так, у січні 2016 року будинком за адресою [ADDRESS] було спожито 134,6 Гкал., у січні 2017 року 130,0 Гкал., у січні 2018 року 109,97. У грошовому вигляді по кв.44 було нараховано у січні 2016 року 1091,11 грн., у січні 2017 року 2039,96 грн, у січні 2018 року 1817,84 грн. Тому слід звернути увагу на те, що у п.15 Постанови КМУ від 21 жовтня 1995 р. N 848 «Про спрощення порядку надання населенню субсидій для відшкодування витрат на оплату житлово-комунальних послуг, придбання скрапленого газу, твердого та рідкого пічного побутового палива» визначено, що громадяни, яким призначено субсидію для відшкодування витрат на оплату житлово-комунальних послуг, зобов`язані щомісяця сплачувати вартість фактично спожитої послуги з урахуванням розміру призначеної субсидії (крім випадків нарахування плати за послугу з централізованого опалення за відсутності засобів обліку теплової енергії з урахуванням фактичної температури зовнішнього повітря відповідно до пунктів 40-48 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 р. N 630) ( а.с.52-53). Листом від 26.02.2020 року за вих. № К-125/330 заступник Ізюмського міського голови повідомив, що споживач [PERSON] є користувачем субсидії. Призначення субсидій здійснюється Управлінням соціального захисту населення Ізюмської міської ради на опалювальний/неопалювальний сезон у розмірі соціальних нормативів користування відповідними житлово-комунальними послугами з урахуванням вимог Положення про порядок призначення житлових субсидій, затвердженого постановою КМУ від 21.10.1995 № 848. Станом на 01.02.2020 року за особовим рахунком споживача №3494 обліковується заборгованість за послугу централізованого опалення у сумі 11 130,32 грн. Вказана заборгованість утворилась внаслідок неповної сплати споживачем вартості фактично спожитих послуг. [PERSON] сплачував вартість послуги централізованого опалення у межах соціальних норм. Споживачу [PERSON] було роз`яснено, що у разі наявності засобів обліку теплової енергії (будинкових чи квартирних), вартість фактично спожитих послуг з централізованого опалення може бути як меншою, так ї більшою (залежно від температурних показників зовнішнього повітря) за вартість послуг, визначену за соціальними нормативами споживання послуг. Обсяги послуг, спожиті понад встановлені соціальні нормативи, оплачується на загальних підставах. На сьогоднішній день законодавством України не передбачено скасування (списання) заборгованості споживачів за фактично спожиті послуги, яка утворилася внаслідок сплати споживачем вартості об`єму послуг у межах соціальних норм ( а.с.63). Відповідно до змісту статей\~68,\~162 Житлового кодексу України,\~статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»,\~статті 19 Закону України «Про теплопостачання»\~споживачі зобов`язані своєчасно сплачувати за спожиті послуги. Споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом (пункт 5 частини третьої\~статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», зараз і надалі в редакції чинній на час виникнення заборгованості). Аналогічне положення закріплено в абзаці 2 пункту 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45. Згідно зі\~статтею 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору або вимог\~Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до пункту 12 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води, водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630\~(далі - Правила), зараз і надалі в редакції чинній на момент нарахування плати за послуги теплопостачання, у разі встановлення будинкових засобів обліку теплової енергії споживач оплачує послуги згідно з їх показаннями пропорційно опалюваній площі (об`єму) квартири (будинку садибного типу) за умови здійснення власником, балансоутримувачем будинку та/або виконавцем заходів з утеплення місць загального користування будинку.\~У разі нездійснення таких заходів споживач не сплачує за опалення місць загального користування будинку. У\~рішенні Конституційного Суду України від 26 грудня 2011 року № 20-рп/2011\~зазначено, що одним з визначальних елементів у регулюванні суспільних відносин у соціальній сфері є додержання принципу пропорційності між соціальним захистом громадян та фінансовими можливостями держави, а також гарантування права кожного на достатній життєвий рівень. Передбачені законами соціально-економічні права не є абсолютними. Механізм реалізації цих прав може бути змінений державою, зокрема, через неможливість їх фінансового забезпечення шляхом пропорційного перерозподілу коштів з метою збереження балансу інтересів усього суспільства. Крім того, такі заходи можуть бути обумовлені необхідністю запобігання чи усунення реальних загроз економічній безпеці України, що згідно з частиною 1\~статті 17 Конституції України\~є найважливішою функцією держави. Водночас зміст основного права не може бути порушений, що є загальновизнаним правилом. Принцип збалансованості інтересів людини з інтересами суспільства сформульовано й у практиці Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ). Так, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Сорінг проти Сполученого Королівства» ЄСПЛ зазначив, що Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) спрямована на пошук справедливого співвідношення між потребами, пов`язаними з інтересами суспільства в цілому, і вимогами захисту основних прав людини. У рішенні від 09 жовтня 1979 року у справі «Ейрі проти Ірландії» ЄСПЛ констатував, що здійснення соціально-економічних прав людини значною мірою залежить від становища в державах, особливо фінансового. Такі положення поширюються й на питання допустимості зменшення соціальних виплат (рішення Суду від 12 жовтня 2004 року у справі «Кйартан Асмудсон проти Ісландії»). ЄСПЛ у рішенні «Великода проти України» від 03 червня 2014 року зазначив, що законодавчі норми можуть змінюватися й передбачені законами соціально-економічні права не є абсолютними. Механізм реалізації цих прав може бути змінений державою, зокрема, через неможливість їх фінансового забезпечення шляхом пропорційного перерозподілу коштів з метою збереження балансу інтересів усього суспільства. Зміна механізму нарахування певних видів соціальних виплат та допомоги є конституційно допустимою до тих меж, за якими ставиться під сумнів сама сутність змісту права на соціальний захист. Рішенням Конституційного Суду України від 25 січня 2012 року № 3-рп/2012\~встановлено, що державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії можуть бути визначені як законами України, так і іншими нормативно-правовими актами, зокрема, актами Кабінету Міністрів України. З метою забезпечення державних соціальних гарантій у сфері житлово-комунального обслуговування, приведення існуючих норм споживання житлово-комунальних послуг до їх фактичного обсягу споживання, дотримання принципу соціальної справедливості під час надання пільг і субсидій, відповідно до статей\~5\~і\~9 Закону України «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії»\~Постановою Кабінету Міністрів України від 06серпня 2014 року № 409 (далі - Постанова № 409) встановлено державні соціальні стандарти у сфері житлово-комунального обслуговування, до числа яких відносяться соціальна норма житла та соціальні нормативи користування житлово-комунальними послугами, щодо оплати яких держава надає пільги та встановлює субсидії. За змістом пункту 2 Постанови № 409, зараз і надалі у редакції на час нарахування плати за послуги теплопостачання, встановлено громадянам, які відповідно до законодавства мають пільги на оплату житлово-комунальних послуг, соціальну норму житла для централізованого та індивідуального опалення (теплопостачання) незалежно від джерела та виду енергії - 21 кв. метр опалюваної площі на одну особу та додатково 10,5 кв. метра на сім`ю. Підпунктом 1 пункту 3 Постанови № 409 встановлені такі соціальні нормативи користування житлово-комунальними послугами, щодо оплати яких держава надає пільги та встановлює субсидії для централізованого та індивідуального опалення (теплопостачання) у разі використання теплової енергії для централізованого опалення (теплопостачання) абонентами, житлові будинки яких обладнані будинковими та/або квартирними приладами обліку - 0,0548 Гкал на 1 кв. метр опалюваної площі на місяць в опалювальний період. В абзаці 34 пункту 3 Постанови № 409 визначено, що залежно від особливостей регіонів та типу будівель соціальні нормативи користування житлово-комунальними послугами, встановлені підпунктом 1 цього пункту, визначаються з урахуванням коригуючих коефіцієнтів згідно з додатками 1 і 2. Коригуючий коефіцієнт для розрахунку розміру витрат теплової енергії на потреби централізованого опалення згідно додатку № 2 до Постанови № 409 по Харківській області для будинків п`ять і більше поверхів становить 0,43. Урахувавши наведене, суд прийшов до висновку, що між сторонами існували договірні відносини, а грошове зобов`язання відповідачем не виконано у повному обсязі, у зв`язку з чим позов про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги є обґрунтованим та підлягає до задоволенню. Посилання відповідача на те, що позивачем з 2016 року нарахування плати за теплопостачання проводиться поверх норми встановленої субсидією, суд зазначає наступне. \~Згідно п. 108 Положення для нарахування субсидії для призначення житлових субсидій громадяни, яким призначено житлову субсидію, зобов`язані щомісяця сплачувати вартість фактично спожитої послуги з урахуванням суми житлової субсидії, перерахованої управителям, об`єднанням, виконавцям комунальних послуг або виплаченої їм готівкою. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Окрім того, у зв`язку з задоволенням позову на підставі вимог\~ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір у сумі 2102,00 грн. На підставі викладеного і

Outcome: approved