Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-02 00:00:00

Позивач [PERSON], звертаючись з позовом до суду, просить стягнути з відповідача Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Дніпровського району» м. Києва на його користь матеріальну шкоду у розмірі 37 028,34 грн., витрати на відновлення порушеного права - 15 896,30 грн., а також моральну шкоду у розмірі 30 000,00 грн., мотивуючи свої вимоги тим, що 15.06.2016 року автомобіль позивача [PERSON] марки «Пежо», державний номерний знак [NUMBER], рухаючись у м. Києві по вул. Алма-Атинській під керуванням водія [PERSON], в результаті наїзду на кришку каналізаційного люка, який знаходиться перед перехрестям вулиць Алма-Атинська, Гродненська, Празька, отримав механічні пошкодження. Співробітниками Управління патрульної поліції в м. Києві було складено Акт огляду дорожніх умов на місці ДТП від 15.06.2016 року, яким було зафіксовано факт, місце та причини пригоди, а також перелік пошкоджень автомобіля, визначено дефекти дорожнього покриття, а саме: не зафіксований каналізаційний люк 65 см. Відповідно до схеми місця ДТП, складеної до Акта огляду дорожніх умов на місці ДТП від 15.06.2016 року, перед каналізаційним люком, що завдав пошкодження автомобілю позивача, відсутні попереджувальні знаки, передбачені ПДР України, з приводу наявності небезпеки наїзду на незакріплений каналізаційний люк або обмеження руху по ділянці автомобільної дороги, на якій знаходився вказаний люк. Отже, неналежний експлуатаційний стан елементів дорожніх об'єктів на ділянці автомобільної дороги, де знаходиться вказаний каналізаційний люк, став причиною пошкодження автомобіля позивача, що завдало шкоди останньому, яка відповідно до звіту про оцінку матеріального збитку, завданого пошкодженням автомобіля внаслідок ДТП, від 10.08.2016 року становить 37 028,34 грн., з урахуванням значення коефіцієнта фізичного зносу складників КТЗ, а вартість відновлювального ремонту складає 52 924,64 грн. При цьому пошкодження автомобіля позивача, визначені суб'єктом оціночної діяльності, повністю відповідають пошкодженням, встановленим у акті огляду дорожніх умов на місці ДТП від 15.06.2016 року. Таким чином, належний позивачу автомобіль отримав пошкодження в результаті неналежного утримання вулично-дорожньої мережі, балансоутримувачем якої є КП «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Дніпровського району» м. Києва, яке зобов'язане відшкодувати позивачу вартість відновлювального ремонту його пошкодженого автомобіля, що є підставою звернення позивача з даним позовом до суду. Враховуючи вищевикладене, позивач вважає, що такими протиправними діями відповідача йому завдано не тільки матеріальної, але й моральної шкоди, оскільки дорожньо-транспортна пригода, що сталась внаслідок порушення відповідачем правил належного утримання вулично-дорожньої мережі, має для позивача значний психотравмуючий характер. Пошкодження транспортного засобу позивача призвело до його душевних страждань та перебування у пригніченому стані, до втрати спокою, самопочуття та погіршення психологічного стану, що ускладнює його відносини з оточуючими людьми, близькими та родичами. Позивач вимушений витрачати свій час на поновлення своїх порушених прав, що вимагає від нього додаткових зусиль. У зв'язку з чим позивач оцінює завдану йому моральну шкоду в розмірі 30 000,00 грн., яку просить сягнути з відповідача в межах розгляду даного спору. 28.02.2017 року в судовому засіданні ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва залучено до участі у розгляді справи Публічне акціонерне товариство «АК «Київводоканал» в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. (а.с. 133-134) Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав, що містить зміст позовної заяви. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні проти позову заперечувала в повному обсязі, просила в позові відмовити з підстав, що містять письмові заперечення, долучені до матеріалів справи. (а.с. 53-58) Представник третьої особи [PERSON] в судовому засіданні вирішення питання щодо наявності підстав цивільно-правової відповідальності залишила на розсуд суду з підстав, що містять письмові пояснення, долучені до матеріалів справи (а.с. 139-142), зазначивши, що відповідач КП «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Дніпровського району» м. Києва, будучи відповідальним за стан дорожнього покриття, незаконно намагається перекласти свій обов'язок та відповідальність за досліджуваною ДТП на ПАТ АК «Київводоканал». Заслухавши пояснення представника позивача [PERSON], представника відповідача [PERSON], представника третьої особи [PERSON], дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до наступного. За вимог Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Судом встановлено, що 15.06.2016 року приблизно о 04 год. 40 хв. за адресою: вул. Гродненська, 1/35 в м. Києві, в результаті наїзду на незакріплений каналізаційний люк на перехресті вул. Алма-Атинська та вул. Празька було пошкоджено автомобіль «Пежо», державний номерний знак [NUMBER], який належить [PERSON], що підтверджено Актом огляду дорожніх умов на місці ДТП від 15.06.2016 року, складеним працівниками Управління патрульної поліції в м. Києві, яким зазначено про дефекти дорожнього покриття - незафіксований каналізаційний люк 65 см., що став причиною ДТП. (а.с. 8; 9-11; 76; 77) За наслідками дорожньо-транспортної пригоди автомобіль «Пежо», державний номерний знак [NUMBER], отримав механічні пошкодження: заднього лівого колісного диска, покришки заднього лівого колеса, спрацювала подушка безпеки водійського сидіння. (а.с. 10) Відповідно до ст. 29 Закону України «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», у зв'язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов'язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством. Згідно п. 1.6. Методики товарознавчої експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів, затвердженої Міністерством юстиції України та Фондом державного майна України 24.11.2003 року (далі - Методика), відновлювальний ремонт (або ремонт) - комплекс операцій щодо відновлення справності або роботоздатності КТЗ чи його складника(ів) та відновлення їхніх ресурсів. Ремонт здійснюється методами відновлення чи заміни складових частин. Відповідно до п. 2.4. Методики, вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування КТЗ, з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості). Згідно п. 8.2. Методики, вартість матеріального збитку (У), завданого власнику КТЗ, визначається такою, що дорівнює ринковій вартості КТЗ на момент пошкодження за наявності однієї з нижчезазначених умов: а) якщо, незважаючи на принципи внеску та найбільш ефективного використання, вартість відновлювального ремонту КТЗ не менша за його ринкову вартість; б) якщо сума вартості відновлювального ремонту з урахуванням значення коефіцієнта фізичного зносу КТЗ і втрати товарної вартості не менша за ринкову вартість КТЗ; в) якщо неможливо відновити КТЗ відповідно до технічних вимог виробника. Вартість відновлювального ремонту КТЗ - це грошові витрати, необхідні для відновлення пошкодженого, розукомплектованого КТЗ. Відповідно до Звіту про оцінку автомобіля «Пежо», держномер [NUMBER], від 10.08.2016 року, складеного оцінювачем Опанасюком О.Є. , вартість відновлювального ремонту транспортного засобу, тобто сума грошових витрат, необхідних для відновлення пошкодженого, розукомплектованого КТЗ, становить 52 924,64 грн., з яких вартість матеріального збитку (реальні збитки) - становить 37 028,34 грн. (а.с. 12-41) Для встановлення балансоутримуача вказаного оглядового колодязя 01.07.2016 року в КП «ШЕУ Дніпровського району м. Києва» було надіслано запит. Відповідно до листа КП «ШЕУ Дніпровського району м. Києва» від 04.07.2016 року № 62/1-348, оглядовий колодязь належить та обслуговується Департаментом по експлуатації водопровідного господарства ПАТ АК «Київводоканал». (а.с. 82) Згідно змісту листів ПАТ АК «Київводоканал» оглядовий колодязь, який зазначений на схемі ДТП від 15.06.2016 року, на балансі у ПАТ АК «Київводоканал» не перебуває, а балансоутримувачем вказаного об'єкту є КП «ШЕУ Дніпровського району м. Києва». (а.с. 84; 86) З метою встановлення балансоутримувача вказаного оглядового колодязя 26.07.2016 року була проведена виїзна нарада з представниками комунальних служб Дніпровського району м. Києва, начальника РЕВМ-4 Крука М.І., його заступника Іванова Є.В., провідного інженера РКМ-4 Сукала В.І., заступника начальника КП «ШЕУ Дніпровського району м. Києва» Вергуна М.М., старшого майстра РТМ Дарниця ПАТ «Київенерго» Кузьменка А.С., оглянуто колодязь, після чого представники комунальних служб підтвердили, що даний оглядовий колодязь не перебуває на їх утриманні. (а.с. 73-74; 87-90) 29.07.2016 року інженером відділу з організації дорожнього руху управління превентивної діяльності ГУ НПУ у м. Києві капітаном поліції Жучинським А.Е. було складено Вимогу № 489 на ім'я начальника КП «ШЕУ Дніпровського району м. Києва» про ліквідацію оглядового колодязя за адресою: вул. Гродненська, 1/35, перехрестя з вул. Алма-Атинською, з метою забезпечення безпеки дорожнього руху та створення безпечних умов для руху транспортних засобів та пішоходів. (а.с. 72) Відповідно до змісту Акта обстеження каналізаційного колодязя від 24.02.2017 року, складеного представниками КП «ШЕУ Дніпровського району м. Києва», ПАТ АК «Київводоканал», РЕКМ-4 на місці знаходження каналізаційного люка на перехресті вул. Алма-Атинська - вул. Рогніденська в м. Києві - не виявилось можливим дізнатись хто є балансоутримувачем даного люка, оскільки він був повністю заповнений водою. (а.с. 130) Разом з тим, статтею 1 Закону України «Про автомобільні дороги» передбачено, що автомобільна дорога - це лінійний комплекс інженерних споруд, призначений для безпечного, безперервного та зручного руху транспортних засобів. Відповідно до ч. 3 ст. 14, ч. 1 ст. 16 Закону України «Про дорожній рух» учасники дорожнього руху мають права на безпечні умови дорожнього руху, на відшкодування збитків, завданих внаслідок невідповідності стану автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів вимогам безпеки руху. Водій має право на відшкодування збитків, завданих внаслідок невідповідності стану автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів вимогам безпеки руху. Згідно із ст. 9 Закону України «Про дорожній рух» до компетенції власників автомобільних доріг, вулиць та залізничних переїздів або уповноважених ним органів у сфері дорожнього руху належить: розробка програм та здійснення заходів щодо розвитку, удосконалення, ремонту та утримання у безпечному для дорожнього руху стані доріг, вулиць та залізничних переїздів, зон відчуження; компенсація витрат власникам транспортних засобів, якщо дорожньо-транспортні пригоди сталися з причин незадовільного експлуатаційного утримання автомобільних доріг, вулиць та залізничних переїздів, за рішенням судових органів; забезпечення безпечних, економічних та комфортних умов дорожнього руху; забезпечення учасників дорожнього руху інформацією з питань стану аварійності та дорожнього покриття, гідрометеорологічних та інших умов; вирішення питань експлуатації автомобільних доріг, вулиць та залізничних переїздів у надзвичайних ситуаціях; термінове усунення пошкоджень на автомобільних дорогах, вулицях та залізничних переїздах; своєчасне виявлення перешкод дорожньому руху та їх усунення, а у разі неможливості - невідкладне позначення дорожніми знаками, огороджувальними і направляючими засобами; організація виконання встановлених вимог щодо забезпечення безпеки дорожнього руху. Відповідно до ч. 1 ст. 24 Закону України «Про дорожній рух» власники доріг, вулиць та залізничних переїздів або уповноважені ними органи несуть відповідальність за створення безпечних умов руху на дорогах, вулицях та залізничних переїздах, що знаходяться у їх віданні. Пунктом 2 Єдиних правил ремонту і утримання автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, правил користування ними та охорони, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 30 березня 1994 року № 198 (далі - Правила) визначено, що ремонт і утримання дорожніх об'єктів (крім залізничних переїздів), що перебувають у загальнодержавній власності, здійснюється дорожньо-експлуатаційними організаціями, які належать до сфери управління Укравтодору", а тих, що перебувають у комунальній власності, - відповідними комунальними дорожньо-експлуатаційними організаціями. Користувачами дорожніх об'єктів є учасники дорожнього руху, власники та користувачі земельних ділянок, які знаходяться в межах смуги відчуження автомобільних (позаміських) доріг або червоних ліній міських вулиць і доріг. (п. 4 Правил) У п. 11 Правил встановлено, що власники дорожніх об'єктів або уповноважені ними органи, дорожньо-експлуатаційні організації зобов'язані: своєчасно і якісно виконувати експлуатаційні роботи відповідно до технічних правил з дотриманням норм і стандартів з безпеки руху; постійно контролювати експлуатаційний стан усіх елементів дорожніх об'єктів та негайно усувати виявлені пошкодження чи інші перешкоди в дорожньому русі, а за неможливості це зробити - невідкладно позначити їх дорожніми знаками, сигнальними, огороджувальними і направляючими пристроями відповідно до діючих нормативів або припинити (обмежити) рух; вирішувати питання забезпечення експлуатації дорожніх об'єктів у надзвичайних ситуаціях, за несприятливих погодно-кліматичних умов, у разі деформації та пошкодження елементів дорожніх об'єктів, аварії на підземних комунікаціях і виникнення інших перешкод у дорожньому русі й разом із спеціалізованими службами організації дорожнього руху і за погодженням з Державтоінспекцією оперативно вносити зміни до порядку організації дорожнього руху; відшкодовувати в установленому законодавством порядку збитки власникам транспортних засобів, якщо дорожньо-транспортна пригода сталася внаслідок незадовільного утримання доріг, вулиць, залізних переїздів. Указані правила є обов'язковими для їх власників або уповноважених ними органів, організацій, що здійснюють ремонт і утримання дорожніх об'єктів і користувачів (п. 1 зазначених Правил). Як убачається з матеріалів справи, позивач [PERSON] звернувся з позовом про стягнення з відповідача Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Дніпровського району» м. Києва на його користь суми матеріальної шкоди у розмірі 52 924,64 грн., що становить вартість відновлювального ремонту належного йому на праві власності транспортного засобу, пошкодженого внаслідок порушення відповідачем як балансоутримувачем дороги правил ремонту та утримання ділянки дороги, де відбулось ДТП, а саме: не належної фіксації каналізаційного люку, а також позивач просить стягнути з відповідача на його користь моральну шкоду, завдану позивачу внаслідок зазначеної ДТП, яка визначена позивачем у розмірі 30 000,00 грн. Відповідно до вимог ст. 60 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Як визначено в статті 57 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Письмовими доказами є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи. (ч.1 ст.64 Цивільного процесуального кодексу України) Аналізуючи наявні в матеріалах справи докази, приймаючи до уваги пояснення та заперечення сторін,

Outcome: partial