Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-28 00:00:00

Позивач [PERSON] 22.12.2016 р. звернувся до суду з позовом у якому просив змінити договір найму жилого приміщення за адресою: [ADDRESS], виділивши позивачу у користування окрему ізольовану кімнату, площею 11,7 кв.м. у даній квартирі, а інші ізольовані кімнати площею 11,3 кв.м., 16,6 кв.м., 17,9 кв.м. залишити у користуванні відповідачів. Місця загального користування залишити у спільному користуванні наймачів. Вселити позивача у кімнату 11,7 кв.м. в квартирі [ADDRESS] та стягнути судовий збір. Позивач обґрунтовує заявлені вимоги тим, що у зв'язку з перебуванням на військовій службі у Головному управління внутрішніх військ МВС України, у листопаді 2006 р., у складі сім'ї: дружини - [PERSON], сина дружини - [PERSON], [INFO], (з 30.01.2012 р. відбуває дев'ятирічне покарання за вчинення злочину у Житомирській виправній колонії №4), доньки - [PERSON], [INFO], доньки - [PERSON], [INFO], сина - [PERSON], [INFO] було забезпечено службовим житлом, а саме: чотирьох кімнатною квартирою [ADDRESS], про що Печерською РДА м. Києва було видано ордер на право зайняття службового жилого приміщення [NUMBER] від 08.11.2006 р. Після видачі вказаного вище ордера, сім'я позивача [PERSON] почала проживати у квартирі [ADDRESS]. Згодом у позивача [PERSON] та його дружини [PERSON], народилися: донька - [PERSON] [INFO] та син - [PERSON] [INFO]. Квартира [ADDRESS], згідно з розпорядженням Солом'янської районної у м. Києві держаної адміністрації від 13.10.2006 р. № 1830 була включена до складу службових житлових приміщень і закріплена за ГУ ВВ МВС України. Розпорядженням Солом'янської РДА м. Києва від 03.02.2012 p., дана квартира була виключена зі складу службових житлових приміщень. 09.06.2016 р. Солом'янським районним судом м. Києва було розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON]. Рішення 23.09.2016 р. набрало законної сили. Під час розірвання шлюбу питання щодо визначення з ким з батьків проживатимуть діти, судом не вирішувалося. На даний час відсутнє рішення суду або іншого органу, яким було б визначено з ким з батьків мають проживати діти, після розірвання шлюбу. 28 вересня 2016 p., коли позивач повернувся додому, то не зміг потрапити до квартири [ADDRESS], оскільки вхідні замки на вхідних дверях було змінено. Частина речей перебувала під дверима. З телефонної розмови з дружиною - [PERSON], позивач дізнався, що замки змінено нею, і в квартиру він може потрапити, лише за рішенням суду. Позивач зазначає, що з 01.12.2006 р. квартира [ADDRESS] є єдиним жилим приміщенням де він проживає. В даній квартирі зареєстрований позивач та всі його члени сім'ї. Відповідно до ст. 64 ЖК України, особи які відносилися до членів сім'ї наймача перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, мають такі ж права і обов'язки, як наймач та члени його сім'ї. Позивач вказує, що відповідачами відмовлено йому в наданні згоди на укладання окремого договору найму, в силу ст. 104 ЖК України. Квартира [ADDRESS] має загальну площу 106,2 кв. м., житлову площу 57,5 кв. м. та складається з чотирьох житлових кімнат: перша площею 11,3 кв. м., друга площею 16,6 кв. м., третя площею 11,7 кв. м., четверта 17,9 кв. м., при цьому кімнати площею 11,3 кв. м. та 17,9 кв. м. обладнані лоджіями площею 3,3 кв. м. та 3,4 кв. м. відповідно. Позивач в позовній заяві зазначає, що на даний час він не має можливості вселитися у квартиру і проживати в ній, оскільки його протиправно позбавлено можливості проживати та не визначено, якою з кімнат він може користуватися. Вважає, що виділення йому в користування кімнати у вказаній вище квартирі, жилою площею 11,7 кв. м. є можливим, оскільки не призведе до штучного погіршення його житлових умов і не викличе необхідність стати йому на облік, як такому, що потребує поліпшення житлових умов, тому був вимушений звернутися до суду за захистом своїх прав. Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 19.09.2017 р. залучено до участі у справі в якості третьої особи Солом'янську районну в м. Києві державну адміністрацію. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав наведених в позовній заяві та пояснив, що квартиру [ADDRESS] він отримав 08.11.2006 р. на підставі ордеру на право зайняття службового жилого приміщення, виданого Печерською районною державною адміністрацією. Позивач та відповідачі зареєстровані в даній квартирі, відповідачі змінили замки та чинять перешкоди в користуванні позивачу квартирою. Представник відповідача [PERSON] - [PERSON] в судовому засіданні заперечував проти позову та пояснив, що позивач та відповідачі є наймачами спірної квартири, позовні вимоги щодо зміни договору найму житлового приміщення вважає необґрунтованими так як, відповідно до довідки наданої ТОВ «ЖЕК «Житлоексплуатація», договір найму не укладався, тому відсутній предмет спору, позивач не звертався до ТОВ «ЖЕК «Житлоексплуатація» з вимогою щодо розділення особових рахунків між співвласниками квартири, відмови з цього приводу не отримував, у зв'язку з чим права позивача не були порушені. Також зазначив, що відповідачі не чинили позивачу перешкод в користуванні спірною квартирою, відповідач [PERSON] змушена була змінити замки до вхідних дверей, після того як вони були пошкоджені позивачем. 30.09.2016 р. відповідач [PERSON] у присутності свідків передала нові ключі від квартири [ADDRESS] про, що був складений акт приймання передачі ключів. Відповідачі в судове засідання не з'явилися, про розгляд справи повідомлялися належним чином, причини неявки суду не повідомив. Представники третіх осіб в судове засідання не з'явилися, про розгляд справи були повідомленні належним чином. Від представника Органу опіки та піклування Солом'янської районної у м. Києві державної адміністрації надійшов лист про слухання справи у відсутності їх представника. Суд, заслухавши пояснення позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Зокрема, стаття 58 ЖК України передбачає, що на підставі рішення про надання жилого приміщення в будинку державного або громадського житлового фонду виконавчий комітет районної, міської, районної в місті, селищної, сільської Ради народних депутатів видає громадянинові ордер, який є єдиною підставою для вселення в надане жиле приміщення. Користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім'я якого видано ордер (частина 1, 2 ст.61 ЖК України). Стаття 64 ЖК України визначає, що члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім'ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов'язки, як наймач і члени його сім'ї. В судовому засіданні встановлено, що на підставі розпорядження Печерської районної державної адміністрації від 31.10.2006 р. №1343, [PERSON] у складі сім'ї: дружини - [PERSON], сина дружини - [PERSON], [INFO], доньки - [PERSON], [INFO], доньки - [PERSON], [INFO], сина - [PERSON], [INFO] був 08.11.2006 р. виданий ордер на право зайняття службового жилого приміщення, а саме: квартири [ADDRESS]. Дана квартира складається з 4-х кімнат, житловою площею 57,5 кв.м. та була видана на сім'ю з 6 осіб. Відповідно до розпорядження Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації №51 від 03.02.2012 р. "Про виключення із складу службових житлових приміщень виключено із складу службових житлових приміщень Головного управління внутрішніх війсь МВС України чотирикімнатну квартиру [ADDRESS]. Згідно з довідкою, виданою ТОВ «ЖЕК «Житлоексплуатація» від 15.03.2016 р., в квартирі [ADDRESS], яка складається з 4-х кімнат, житловою площею 57,5 кв.м. зареєстровані: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON]. Особовий рахунок значиться на гр. [PERSON]. Рішенням Солом'янського районного суду м. Києва від 09.06.2016 р. розірвано шлюб, зареєстрований 20.09.1997 року Відділом реєстрації актів громадянського стану м. Києва, України, Печерського району, укладений між [PERSON] та [PERSON]. 22.12.2016 р. від позивача [PERSON] надійшла заява до Солом'янського УП ГУ НП України в м. Києві стосовно конфлікту з колишньою дружиною, повідомив про те, що його колишня дружина [PERSON] не впускає його до квартири за адресою: [ADDRESS]. Згідно висновку перевірки по матеріалам ЖЕО від 23.12.2016 р. встановлено, що між [PERSON] та [PERSON] склалися цивільно-правові відносини, які вирішуються в судовому порядку. Відповідно до частини другої ст.61 Житлового кодексу України договір найму жилого приміщення в будинках державного громадського житлового фонду укладається у письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім'я якого видано ордер. За нормою ст.64 Житлового кодексу України члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Згідно зі ст. 65 ЖК України особи, що вселились у жиле приміщення як члени сім'ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім'ї права користування цим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем і членами його сім'ї, які з ним проживають, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням. Відповідно до ст.103 Житлового кодексу України договір найму жилого приміщення може бути змінено тільки за згодою наймача, членів його сім'ї і наймодавця, за винятком випадків, передбачених Основами житлового законодавства Союзу РСР і союзних республік, іншими законодавчими актами Союзу РСР і цим Кодексом. Судом встановлено, що за своїм правовим статусом квартира [ADDRESS] неприватизована, перебуває на балансі Товариства з обмеженою відповідальністю «ЖЕК «Житлоексплуатація». Конституцією України у ст.47 закріплено, що ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше, як на підставі закону за рішенням суду. Відповідно до ст. 9 Житлового кодексу України ніхто не може бути виселений із займаного приміщення або обмежений у праві користування ним інакше, ніж з підстав і в порядку, визначених законом. Виходячи з предмету спору та суб'єктивного складу сторін спору, суд вважає, що вимоги позивача [PERSON] про вселення до квартири [ADDRESS] є правомірними, оскільки позивач на законних підставах набув права користування спірним житловим приміщенням, тому в цій частині, позовні вимоги підлягають задоволенню. Позивач просить суд змінити договір найму квартири, виділити йому в користування окрему ізольовану кімнату, площею 11,7 кв.м. у даній квартирі, а інші ізольовані кімнати площею 11,3 кв.м., 16,6 кв.м., 17,9 кв.м. залишити у користуванні відповідачів. Статтею 104 ЖК України встановлено, що член сім'ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам статті 63 цього Кодексу. Відповідно ст. 63 ЖК предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (частина перша статті 48), частина кімнати або кімната, зв'язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення (кухня, коридор, комора тощо). Відповідно до п.2 постанови виконавчого комітету Київської міської Ради народних депутатів та Президії Київської міської Ради профспілок за №582 від 15.07.1985 року із змінами, внесеними постановою за №234 від 30.04.1991 року «Про внесення змін та доповнень до постанови виконкому міськради профспілок від 15.07.1985 №582 «Про порядок застосування у м. Києві «Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм житлових приміщень в Українській РСР» громадяни визнаються такими, що потребують поліпшення житлових умов, якщо вони мають площу до 7,5 кв.м. включно на кожного члена сім»ї. Пунктом 3 постанови виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів президії Київської міської ради профспілок від 15.07.1985 року за №582 «Про порядок застосування в місті Києві Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР» встановлено, що жилі приміщення у місті Києві надаються громадянам у межах 13.65 кв.м. жилої площі, але не більше однієї кімнати на одну особу і не менше, як 9 кв.м. жилої площі. Відповідно до технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] встановлено, що квартира розташована на 11 поверсі 15-ти поверхового будинку та складається з 4-х кімнат, жилою площею 57,5 кв.м. В пункті 16 постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.04.1985 року (з подальшими змінами) «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» роз'яснюється судам, що в силу ст.104 ЖК суд вправі задовольнити вимоги члена сім'ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї, або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім'ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром, меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак, поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов. В разі виділення у користування позивачу кімнати площею 11,7 кв.м. на кожного з відповідачів припадатиме по 6,5 кв.м. жилої площі (45,8 : 7), що на 4,5 кв.м. перевищує частину жилої площі, яка припадає на долю кожного з мешканців квартири. Таким чином, з урахуванням кількості проживаючих осіб (8 осіб) у квартирі та жилої площі квартири - 57,5 кв.м., суд дійшов висновку, що у разі задоволення позовних вимог у спосіб запропонований позивачем, таке суперечитиме правилам статей 63, 104 Житлового кодексу України оскільки на одну особу буде припадати менше ніж 7,5 кв. м. жилої площі. Порядок користування жилими приміщення, який просить визначити позивач, не відповідає вимогам ст.63 ЖК України та не відповідає нормі жилої площі, яка може бути виділена одній особі, тому порушує права інших проживаючих в квартирі. Суд дійшов висновку про необґрунтованість та безпідставність позовних вимог [PERSON] в частині зміни договору найму житлового приміщення квартири [ADDRESS]. Відповідно до ст. 141 ЦПК України стороні, з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 551,20 грн. в рівних частках.

Outcome: partial