Jurisdiction: civil
Date: 2014-06-18 00:00:00

Позивач в заяві просить виділити в натурі належну їй 1/2 частку у житловому будинку з надвірними будівлями та спорудами по [ADDRESS] та встановити порядок користування земельною ділянко, на якій розміщений вказаний житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами посилаючись на такі обставини : на підставі договору дарування будинку від 8 серпня 2009 року їй на праві власності належить 1/2 частка житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами по [ADDRESS].. Співвласником іншої 1/2 частки спірного будинку є відповідач по справі, [PERSON] ,на підставі договору дарування будинку від 8 серпня 2009 року. Цей житловий будинок дерев'яний, зазначений на технічному плані під літерою «А» та «А1», загальною площею 121,7 кв.м, в тому числі житловою площею 74,1 кв.м., розташований на земельній ділянці площею 910 кв.м, до якого примикають слідуючі надвірні будівлі та споруди: прибудова без обшиву «а4»; дерев'яний сарай «Б» та «В»; цегляний гараж «К»; цегляна літня кухня «Д»; дерев'яна веранда до літньої кухні «д»; літній душ із азбофанери «З»; цегляний сарай «Ж»; цегляна вбиральня «У»; цегляний льох «Г»; дерев'яна огорожа « 1»; металеві ворота з хвірткою « 2»; металева хвіртка «З»; металева огорожа « 4»; металева огорожа « 5»; цегляна вигрібна яма «Я» та дерев'яний ґанок «д1». Відповідно до договору дарування вартість будинку в цілому становить 222472 грн, а вартість 1/2 частки будинку становить 111236 грн. Відповідач по справі є її рідним братом. Цей будинок вони отримали в дар від їхньої матері, [PERSON], яка успадкувала його після смерті їхнього батька, [PERSON], якій помер [INFO] року. Вони народилися, проживають і є зареєстровані у цьому будинку постійно. Ще за життя батька вони умовно поділили будинок на дві частини і добровільно встановили порядок користування спільним будинком. В одній частині будинку проживав відповідач разом зі своєю дружиною та дітьми, а в іншій частині будинку проживали їх батьки та вона зі своєю родиною у складі чоловіка та дитини. Після смерті батька, їх мати залишилася проживати з нею. Таким чином, у її користуванні перебуває частина будинку, що зазначена у технічному паспорті, як «кВ.1», а саме: житлова кімната « 1-2» площею 14,2 кв.м; житлова кімната « 1-3» площею 21,6 кв.м; коридор « 1-1», площею 6,9 кв.м; веранда « 1-4» площею 5,1 кв.м; кухня « 1-5» площею 8,6 кв.м. та тамбур «І» площею 4,2 кв.м. Всього 60,6 кв.м. А у користуванні відповідача перебуває частина будинку, що зазначена, як «кВ.2», а саме: житлова кімната « 2-1» площею 10,5 кв.м; житлова кімната « 2-2» площею 14,3 кв.м; житлова кімната « 2-3» площею 13,5 кв.м; кухня « 2-4» площею 12,2 кв.м.; котельня «2-5» площею 5,8 кв.м та тамбур «II» площею 4,8 кв.м. Всього 61,1 кв.м. Цей будинок має два окремі виходи (входи), кожна частина будинку має свою систему опалення, енергопостачання та газопостачання і кожен зі сторін несе витрати по утриманню своєї частини будинку та самостійно сплачує за світло, газ та воду. Крім того, кожен окремо постійно поліпшує свої умови проживання. Так, вона встановила металеву огорожу зі своєї сторони будинку та повністю відновила цегляний гараж через його руйнацію, тобто на місці старого гаражу побудувала новий. Відповідач побудував цегляну вигрібну яму, побудував прибудову без обшиву та виклав плиткою частину подвір'я зі своєї сторони будинку та інше. Але, вони своєчасно не виділили в натурі своїх часток у спільній власності і не узаконили добровільного поділу будинку в органах МБТІ, а тому все вказане майно спочатку вважалося спадковим, а потім таким, що отримане ними в дар. Земельна ділянка, на якій розташований спірний будинок, не приватизована і перебуває у спільному користуванні. На сьогоднішній день у занедбаному стані також знаходяться погреб (льох), літня кухня та сараї, які перебувають у їхньому спільному користуванні. Вказані будівлі потребують капітального ремонту і для їх відновлення необхідні значні кошти. Вона запропонувала відповідачу в добровільному порядку поділити будинок з відповідними господарськими будівлями та спорудами з виділом їх часток в натурі та встановити порядок користування земельною ділянкою з облаштуванням окремих дворів, при якому у її користуванні залишити господарські будівлі та споруди, що знаходяться з її сторони спільного будинку, а відповідачу - з його сторони будинку і кожному самостійно вирішити долю напівзруйнованого майна. Але, відповідач відмовляється від будь-яких, запропонованих нею, варіантів вирішення цього питання. У зв'язку з чим між ними виникає спір. За таких обставин, у неї не залишається іншого шляху, ніж звернення до суду з даним позовом. Позивачка в судове засідання не з'явилась, надала суду письмову заяву, в якій ,уточнюючи свої позовні вимоги,просить справу розглядати за її відсутності, свій позов підтримує та просить поділити спірний житловий будинок та земельну ділянку для першого співвласника згідно варіанту №2 зазначеного у додатку №1 висновку судової будівельно-технічної експертизи № С-284 від 15.11.2013 р.. Представник позивача в судове засідання не з"явилась,надала суду письмову заяву, в якій просить справу розглядати за її відсутності,уточнюючи позовні вимоги позивачка підтримала і просить їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не з'явився, надав суду письмову заяву ,в якій позов визнав та не заперечував проти поділу спірного житлового будинку та земельної ділянки згідно варіанту №2 зазначеного у додатку №1 висновку судової будівельно-технічної експертизи № С-284 від 15.11.2013 р.. Суд, ознайомившись та дослідивши наявні матеріали справи і надані докази, вважає що позовні вимоги позивача підлягають до задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно копії витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно КП «Ніжинське МБТІ» від 19.08.2009 р. власниками житлового будинку по [ADDRESS] на підставі договору дарування № 1763 від 08.08.2009 року є [PERSON] та [PERSON] в рівних частках, по ? частині, що також підтверджується довідкою КП «Ніжинське МБТІ» від 03.09.2013 року. По справі проведено судову будівельно-технічну експертизу, висновком № С-284 від 15.11.2013 року якої запропоновано два варіанти поділу спірного житлового будинку та два варіанти порядку користування земельною ділянкою. Сторони по справі погодились на другий варіант поділу житлового будинку та другий варіант порядку користування земельною ділянкою, зазначених у висновку ЧРТПП № С-284 від 15.11.2013 року,з виділенням у власність позивачці ? частини житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами яке першому співвлвснику,а відповідачу відповідно як другому співвласнику.. Відповідно до ст. 377 ЦК України , до особи, яка набула право власності на житловий будинок, будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розташовані , без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника( землекористувача). Згідно ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ в натурі частки з майна, що знаходиться в спільній частковій власності. Відповідно до п.6 Інструкції « Про порядок виділу житлових будинків із складу домоволодіння в містах ,селищах міського типу « виділу житлових будинків з складу домоволодіння повинно спочатку вирішити питання про виділ частки власника з загального майна . Згідно ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ в натурі частки з майна, що знаходиться в спільній частковій власності. Відповідно до ст. 367 ЦК України - майно, що знаходиться в загальній частковій власності, може бути розділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі розділу загального майна між співвласниками право загальної власності на нього припиняється. В даному випадку вимоги закону дозволяють здійснити такий виділ, оскільки майно не є майном з особливим режимом використовування, при якому використовування, розпорядження, володіння встановлюється спеціальним законодавством. Дане майно не є неподільною річчю в розумінні ч. 2 ст. 183 ЦК України. Відповідно до вказаної норми, неподільної є річ, яку не можна поділити без втрати її цільового використовування. Об'єкт нерухомості, що знаходиться в загальній частковій власності, можливо розділити без втрати його цільового використовування, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 183 ЦК України, характеризує об'єкт нерухомого майна в цілому, як ділиму річ. Відповідно до ст.. 377 ЦК України та Постанови Пленуму Верховного Суду України від 16.04.2004 року № 7 «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» , порядок користування спільною земельною ділянкою, у тому числі тією, на якій розташовані належні співвласникам жилий будинок , господарські будівлі та споруди, визначається відповідно до розміру їхніх часток у спільній власності на будинок з врахуванням можливості нормального користування будинком і здійснення догляду за ним , розташування господарських будівель , споруд, необхідність зведення будівель, тощо. Відповідно до ст. 86 ЗК України земельна ділянка може знаходитись у спільній власності з визначенням частки кожного з учасників спільної власності ( спільна часткова власність) або без визначення часток учасників спільної власності ( спільна сумісна власність) Згідно ч. 2ст. 89 ЗК України у спільній сумісній власності перебувають земельні ділянки, зокрема співвласників жилого будинку. Частиною 4 ст. 89 ЗК України передбачено, що співвласники земельної ділянки, що перебуває у спільній сумісній власності, мають право на її поділ або на виділення з неї окремої частки. Поділ земельної ділянки, яка є у спільній сумісній власності, з виділенням частки співвласника, може бути здійснено за умови попереднього визначення розміру земельних часток, які є рівними, якщо інше не передбачено законом або не встановлено судом (ч. 5 ст. 89 ЗК України). Згідно ч.1 ст.88 ЗК України володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюється за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Згідно ч.4 ст.120 ЗК України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди. Сторони дійшли до згоди про поділ земельної ділянки за вказаним варіантом. За таких обставин суд приходить до висновку,що вимоги позивачки ї законними,обгрунтованими і підлягає задоволенню в повному обсязі. Позивач просить не стягувати на його користь судові витрати з відповідача,а тому суд питання про розподіл судових витрат не вирішує,оскільки це право позивача.

Outcome: approved