Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-16 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до ТОВ «Еліт» про стягнення невиплаченої заробітної плати та відшкодування моральної шкоди, посилаючись на те, що він працював у ТОВ „Еліт з 01.11.2007 року на посаді виробника морозива. 01.09.2014 року був звільнений на підставі п. 1 ст. 36 КЗпП України згідно наказу № 1060 від 01.09.2014 року. При звільненні відповідач не провів з ним повний розрахунок та заборгував заробітну плату в сумі 7854,89 грн, що підтверджується довідкою ТОВ „Еліт № 1134 від 25.11.2014 року, тому він змушений звернутися до суду з даним позовом. Просить суд стягнути з ТОВ „Еліт на його користь невиплачену заробітну плату в сумі 7854,89 грн., середній заробіток за час затримки виплати заробітної плати в сумі 28106,13 грн. та моральну шкоду в сумі 2000,00 грн. Позивач в судове засідання не зявився, надіслав клопотання про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав та просив суд задовольнити їх в повному обсязі, проти заочного рішення не заперечував. Представник відповідача в судове засідання на неодноразові виклики не з»явився, причина неявки суду не відома про час та місце слухання справи був повідомлений належним чином, про що свідчать поштові повідомлення які приєднані до матеріалів справи. Дослідивши письмові матеріали справи, суд прийшов до наступного. Судом встановлено, що згідно наказу по ТОВ „Еліт № 53 від 01.11.2007 року [PERSON] був прийнятий на посаду виробника морозива . 02.11. 2009 року був переведений на посаду варника. Згідно наказу № 1060 від 01.09.2014 року [PERSON] звільнився з роботи на підставі ст. 36 КЗпП України. Відповідно до довідки ТОВ „Еліт № 1134 від 25.11.2014 року заборгованість по розрахункових виплатах перед [PERSON] становить 7854,89 грн. Статтею 43 Конституції України встановлено, що кожен має право на працю; право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. У випадку порушення вказаних прав особа має право звернутися до суду за їх захистом та відшкодуванням шкоди, якщо її завдано. Відповідно до ст. 116\~\~КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред'явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Статтею 117\~\~КЗпП України\~\~передбачено, що\~\~в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація\~\~повинні\~\~виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку. Згідно пункту 20 № 13 від 24 грудня 1999 року постанови Пленуму Верховного\~\~Суду України\~\~«Про практику застосування судами законодавства про оплату праці» установивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв'язку з затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі, - наступного дня після пред'явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі ст. 117 КЗпП України стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при не проведенні його до розгляду справи - по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Згідно з п. 32\~\~постанови\~\~у випадках стягнення на користь працівника середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, він визначається за загальними правилами обчислення середнього заробітку, виходячи із заробітку за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов'язана відповідна виплата. При цьому враховуються положення Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 року № 100. Згідно Довідки про середню заробітну плату № 342 від 08.09.2014 року, виданої ТОВ „Еліт, середньоденна заробітна плата [PERSON] становить 113,79 грн. Відповідно до позовних вимог та наданого розрахунку позивач просить стягнути середній заробіток за час затримки заробітної плати за період з вересня 2014 року по 05 травня 2015 року включно, яка складає 28106,13 грн. Суд приходить до висновку, що зазначений розрахунок відповідає вимогам чинного законодавства. В порушення вимог ст. 60 ЦПК України, відповідач не надав заперечень проти розрахунку позивача. \~\~\~\~ Відповідно до ст.237-1 КЗпП України відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, коли порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Згідно роз'яснення Пленуму Верховного Суду України в постанові № 4 від 31.03.1995р. "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди під моральною шкодою слід розуміти втрати не майнового характеру\~\~внаслідок моральних чи фізичних страждань, завданих фізичній особі незаконними діями чи бездіяльністю інших осіб. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає\~\~ залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди предметом доказування є не тільки факт неправомірних дій (бездіяльності), а також виникнення шкоди та причинний зв'язок між неправомірними діями (бездіяльністю) і заподіянням шкоди. Отже, звертаючись до суду із зазначеним позовом, позивач має довести факт заподіяння йому відповідачем моральної шкоди - яких саме витрат немайнового характеру він зазнав та яке саме їх матеріальне вираження. Суд вважає що неправомірними діями відповідача позивачу були завдані душевні страждання які виявились в обуренні, роздратованості, втрати душевної рівноваги та впевненості в майбутньому, погіршення відносин з оточуючими. Ці душевні страждання примусили позивача докладати додаткових зусиль для організації свого життя. Отже, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача моральну шкоду в сумі 2000 грн. Згідно ст. 5 Закону України «Про судовий збір», позивач при подачі позову був звільнений від сплати судового збору. Згідно ст.88 ЦПК України до стягнення з відповідача підлягають судовий збір в доход держави пропорційно до задоволеної частини позовних вимог, оскільки при подачі позову даної категорії позивач був звільнений від оплати судового збору.\~\~ На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved