Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-30 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, свої позовні вимоги обґрунтував тим, що позивач та [PERSON] перебували у цивільному шлюбі з липня 2013 року по квітень 2014 року. Фактично сімейні відносини між сторонами припинилися з квітня 2014 року, з цього часу сумісно не проживали. [INFO] народилася дочка - [PERSON] . 21.02.2014 року [PERSON] була зареєстрована у відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Суворовського районного управління юстиції у місті Херсоні та внесено інформацію про [PERSON] . Пізніше у позивача виникли сумніви щодо того чи є [PERSON] його біологічною дочкою, оскільки відповідачка протягом 2012-2013 років самостійно подорожувала закордон та займалась інтернет-перепискою з іншими чоловіками. У зв`язку з цим, позивач просить виключити з актового запису Суворовського районного умісті Херсоні відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області №125 від 21.02.2014 року, про народження дитини [PERSON] , [INFO] , відомості про батька [PERSON] . Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 11.01.2018 року відкрито провадження у справі та розгляд справи призначено за правилами загального провадження до підготовчого засідання. 01.10.2018 року представник відповідача [PERSON] надала до суду відзив, в якому зазначила, що відповідач [PERSON] не погоджується з позовними вимогами та зазначає, що вони є безпідставними, оскільки, як вбачається з закордонного паспорту відповідачка лише раз подорожувала закордон з 13.03.2013 року по 07.04.2013 року. А відповідно до свідоцтва про народження [PERSON] народилася через 10 місяців (44 тижні) після подорожі. При цьому згідно із медичним свідоцтвом про народження [PERSON] №180 від 12.02.2014 року, вона народилася на 39-40 тижні вагітності. Також відповідачка наголошує, що жодних доказів відвідування нею розважальних закладів та її інтернет спілкування з іншими чоловіками, їх зустрічей та проведення часу разом позивачем не надано. Ухвалою суду від 22.04.2019 року призначено за справою судово-медичну молекулярно-генетичну експертизу з метою визначення чи є позивач [PERSON] , [INFO] , біологічним батьком [PERSON] , [INFO] . Ухвалою суду від 12.08.2019 року поновлено провадження за справою. Позивач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений у встановленому законом порядку, представник позивача [PERSON] надав до суду заяву, якою просить розглядати справу без його участі та без участі позивача, на задоволенні позовних вимог наполягає. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про розгляд справи повідомлена у встановленому законом порядку, представник відповідача [PERSON] надала до суду заяву, якою просить справу розглядати без участі відповідача та її представника, просить відмовити у задоволенні позову. Представник третьої особи Суворовського районного у місті Херсоні відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, при розгляді справи покладався на компетентність суду. Дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов наступного висновку. Згідно з вимогами ст.13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] перебували у фактичних шлюбних відносинах з липня 2013 року по квітень 2014 року, дана обставина сторонами за справою не оспорювалась. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 126 СК України походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану. Згідно актового запису про народження №125, складеного 21.02.2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Суворовського районного управління юстиції у місті Херсоні, батьками [PERSON] , [INFO] , записані: [PERSON] та [PERSON] . Згідно ст.136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126, 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього, як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства не можливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на штучне запліднення своєї дружини. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Відповідно до п.2.13 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12 січня 2011 року №96/5,зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 року за №55/18793, підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є рішення суду про виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, у якому зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства,материнства та стягнення аліментів», особа, яка записана батьком дитини, має право оспорювати своє батьківство, пред`являти позов про виключення запису про нього, як батька з актового запису про народження дитини. Відповідно до цієї ж постанови, при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів предметом доказування в справах про оспорювання батьківства є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Європейський суд з прав людини зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюванного батьківства" (Калачова проти Російської Федерації, № 3451/05, § 34, від 07 травня 2009 року). Відповідно до практики ЄСПЛ суди при вирішенні справ про встановлення батьківства повинні керуватися найкращими інтересами дитини, забезпечувати баланс між інтересами дитини та позивача. Права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 СК України (частина перша статті 121 СК України). Законодавством передбачено певні обов`язки батьків щодо їх дитини, а також необхідність приймати судові рішення з урахуванням найкращих інтересів дитини, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, інших осіб. Відповідно до експертного висновку про біологічне батьківство №99 від 01.08.2019 року КУ «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» біологічним батьком дитини, [PERSON] , [INFO] , на 99,9999% є [PERSON] . Суть доказів, їх належність, допустимість, достовірність та достатність, оцінка їх судом та умови їх розгляду судом визначені статтями 76-80 ЦПК України. Зокрема, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (частина перша статті 79 ЦПК України), а достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи,які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України). Позивачем не доведено іншими належними та допустимими доказами, що він не є батьком дитини. Таким чином, враховуючи висновки судової експертизи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Outcome: dismissed