Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-22 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] , третя особа, що не заявляє самостійних вимог Жовтоводський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м.Дніпро) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що він 22 липня 2017 року зареєстрував шлюб з відповідачкою [PERSON] . Через різні погляди на життя та несумісність характерів, шлюб з відповідачкою 11 червня 2019 року було розірвано. [INFO] у [PERSON] народилась дитина [PERSON] , а оскільки з дати розлучення не минуло 10 місяців, при реєстрації відповідачкою [PERSON] новонародженої дитини, доньки [PERSON] , Жовтоводським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м.Дніпро) у відповідності до ч.2 ст.122 СК України було складено відповідний актовий запис від 22.04.2020 року за № 64 та позивача [PERSON] записано батьком [PERSON] . Біологічним батьком малолітньої [PERSON] , [INFO] позивач себе не вважає, оскільки він з відповідачкою [PERSON] як чоловік та дружина не проживає з березня місяця 2019 року. Відповідачка [PERSON] відмовляється в добровільному порядку записати батьком своєї дитини біологічного батька дитини. Позивач на сьогоднішній день проживає в цивільному шлюбі з іншою жінкою [PERSON] , з якою має намір створити сім`ю, але факт зазначення позивача батьком [PERSON] створює певні труднощі, тому просить виключити відомості про батька з актового запису про народження дитини [PERSON] , [INFO] . Позивач [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що він перебував у зареєстрованому шлюбі з відповідачкою з 22.06.2017 року. З березня 2019 року вони припинили спільне проживанні і він переїхав у Кіровоградську область проживати до своїх батьків. [INFO] відповідачка народила дитину, батьком якої органами РАЦСу було записано на нього, оскільки не минув термін 10 місяців після розірвання їх шлюбу. Позовні вимоги підтримав. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що він брав особисту участь при зверненні позивача з колишньою дружиною [PERSON] та біологічним батьком дитини до органів РАЦСу для виключення відомостей про нього як батька народженої відповідачкою дитини з [PERSON] , але їм відмовили, так як не вистачило чотирьох днів до збігу десятимісячного терміну. Тому був поданий до суду позов, судом була призначена експертиза, відповідачка від проходження експертизи ухилялася. Позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити, виключити відомості про батька [PERSON] з актового запису про народження [PERSON] . Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що позивач [PERSON] був одружений з [PERSON] , потім вони розійшлися і він жив окремо, згодом вони розлучились. Він може достовірно свідчити, що [PERSON] з березня 2019 року не проживав з відповідачкою. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона знає позивача з 2016 року, так як товаришувала із його сестрою. Може достовірно свідчити, що позивач з березня 2019 року не проживав з [PERSON] . Відповідачка [PERSON] у судове засідання не з'явилася, про день розгляду справи сповіщена, про причину неявки не повідомила, позивач не заперечує проти заочного розгляду справи, за таких обставин суд вважає можливим розглянути позов за її відсутності на підставі доказів, наданих у справі, постановивши заочне рішення, відповідно до ст.280 ЦПК України. Третя особа Жовтоводський міський відділ ДРАЦС просить розглянути справи без участі їх представника. Суд вислухавши пояснення позивача, його представника, дослідивши докази по справі, перевіривши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що сторони з 22 липня 2017 року перебували у зареєстрованому Металургійним районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області шлюбі. Петрівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області 11 червня 2019 року шлюб між сторонами розірвано. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 27 травня 2020 року Жовтоводським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), батьками малолітньої [PERSON] , [INFO] записані [PERSON] та [PERSON] . Ухвалою суду від 28.10.2020 р. за клопотанням представника позивача по справі призначено судово-генетичну експертизу, проведення якої доручено експертам комунального закладу «Дніпропетровського обласного бюро судово-медичної експертизи» Дніпропетровської обласної ради». 26 січня 2021 року до суду повернуто вищезазначену ухвалу від 28 жовтня 2020 року без виконання в зв`язку з неявкою гр. [PERSON] з дитиною 30.11.2020 р. та 11.01.2021 р. на експертизу. Відповідно до довідок, виданих [PERSON] , відділенням судово-медичної генетики, 30.11.2020 р. та 11.01.2021 р. позивач [PERSON] перебував у відділенні судово-медичної генетики КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР» з 09.00 до 12.00. Громадянка [PERSON] разом з дитиною 30.11.2020 р. та 11.01.2021 р. на експертизу не з`явилась. Ухвалою суду від 17.03.2021 р. за клопотанням позивача по справі призначено судово-генетичну експертизу, проведення якої доручено експертам комунального закладу «Дніпропетровського обласного бюро судово-медичної експертизи» Дніпропетровської обласної ради». 08 червня 2021 року до суду повернуто вищезазначену ухвалу від 17 березня 2021 року без виконання в зв`язку з неявкою гр. [PERSON] з дитиною 05.05.2021 р. та 31.05.2021 р. на експертизу. Відповідно до ст.121 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. Вимогами ст.122 Сімейного кодексу України встановлено, що дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу, походить від подружжя. Згідно ст.136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. Відповідно до п.2.13 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 № 96/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за № 55/18793, підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є рішення суду про виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, у якому зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Згідно п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від15травня 2006 року N3«Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Пунктами 2.13, 2.13.1 "Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання", затверджених наказом Міністерства Юстиції України від 12 січня 2011 року N 96/5", встановлено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є: рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Оспорити батьківство має право зокрема особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї, як батька, з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка, як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорюванних відомостей з актового запису про народження дитини. Європейський суд з прав людини зауважив, що ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (справа № 3451/05 "Калачова проти Російської Федерації", § 34, від 7 травня 2009 року). Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. У відповідності до ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Відповідно до п.1 ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо. Згідно ч.1 ст.107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Водночас, статтею 109 цього ж Кодексу передбачено, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Згідно ст.110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. У свою чергу, суд бере до уваги той факт, що відповідачка [PERSON] неодноразово не з`являлася до комунального закладу «Дніпропетровського обласного бюро судово-медичної експертизи» Дніпропетровської обласної ради» для забору крові для проведення судово-генетичної експертизи і у зв`язку з цим відбір об`єктів біологічного походження для проведення експертизи не відбирався. Дані обставини, суд розцінює як неналежне (недобросовісне) виконання відповідачем своїх процесуальних обов`язків, відповідачка [PERSON] про призначення судово-генетичної експертизи по справі та необхідніть її явки з дитиною до відділення судово-медичної генетики КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР» була сповіщена, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення. Вказані обставини, щодо цінності як доказу у справах про оспорювання батьківства висновку судово-генетичної експертизи, є загальновідомими та очевидно були зрозумілі відповідачці, яка є повнолітньою дієздатною особою. Внаслідок поведінки відповідача та відсутності біологічних зразків проведення призначеної судом генетичної експертизи фактично стало неможливим. Чинне цивільне процесуальне законодавство України не передбачає можливості відібрання в примусовому порядку біологічних зразків у відповідача та її доньки. Натомість законодавством передбачені наслідки ухилення від участі у експертизі. Так, відповідно до ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Доказів, які б свідчили про об`єктивну неможливість відповідачем взяти участь у проведенні судової генетичної експертизи, суду не надано. Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. З урахуванням викладених обставин, а саме: ухилення відповідачки [PERSON] від участі у призначеній судом генетичній експертизі, яку без участі відповідачки та її доньки провести неможливо, доказової цінності висновку судової генетичної експертизи для сторін у справі про оспорювання батьківства; не надання суду доказів існування об`єктивних перешкод до участі відповідачки у призначеній судом експертизі; відсутності у суду при розгляді цивільної справи повноважень на примусове залучення відповідача до участі в генетичній експертизі; неподання відповідачем відзиву на позов та відсутність аргументованих заперечень з боку відповідача щодо позовних вимог, враховуючи вищезазначені обставини, давши оцінку всім дослідженим доказам у їх сукупності, встановивши їх достовірність на підтвердження заявлених позовних вимог, суд приходить до висновку, що позов [PERSON] про виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батька підлягають задоволенню.

Outcome: approved