Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-14 00:00:00

ПАТ КБ "ПриватБанк" звернувся до суду із позовом до[PERSON] про стягнення заборгованості, мотивуючи свої вимоги тим, що відповідно до укладеного договору №б/н від 21.01.2010р. [PERSON] відкрито кредитний рахунок та встановлено початковий кредитний ліміт у розмірі, що зазначений у довідці про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку. Для користування кредитним картковим рахунком відповідач отримала кредитнку картку. У подальшому розмір кредитного ліміту збільшився до 11000.00грн., що підтверджується довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку. Щодо зміни кредитного ліміту банк керувався п.3.2, п.3.3 договору, де зазначено, що клієнт дає свою згоду, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку, і клієнт дає право банку в будь-який момент змінити (зменшити або збільшити) кредитний ліміт. Відповідач не надала своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору, в зв"язку з чим станом на 12.03.2020р. її заборгованість становить 23165.85грн., яка складається з 13278.24грн. - заборгованість за тілом кредиту, 13278.24грн. - заборгованість за простроченим тілом кредиту, 4410.83грн. -заборгованість за відсотками нарахованими на прострочений кредит, 3897.45грн.-нарахована пеня, 500.00грн. штраф (фіксована частина), 1079.33грн. штраф (процентна складова). В добровільному порядку відповідачка не бажає погасити вказану суму заборгованості. А тому, просить стягнути з неї заборгованість за кредитним договором. Представник позивача подав до суду заяву в якій просить справу розглянути у його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задоволити. Відповідачка про час і місце судового засідання повідомлялася належним чином, про що свідчить розписка про одержання судової повістки, причину неявки суду не повідомила. При викладених обставинах суд прийшов до висновку, що відповідачка була повідомлена про розгляд справи належним чином, а тому, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення, на підставі наявних у справі доказів, відповідно до статті 280 ЦПК України. Відповідно до ст. 281 ЦПК України Косівський районним судом Івано-Франківської області була постановлена ухвала від 15.07.2020 року про заочний розгляд справи. Суд, вивчивши матеріали справи вважає, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав. Відповідно до ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору. Статтею 530 вище вказаного кодексу визначено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства. Згідно ст.612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не виконав зобов`язання в строк встановлений договором або законом. В судовому засіданні встановлено, що відповідно до укладеного договору №б/н від 21.01.2010р. [PERSON] відкрито кредитний рахунок та встановлено початковий кредитний ліміт у розмірі, що зазначений у довідці про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку. Для користування кредитним картковим рахунком відповідач отримала кредитнку картку. У подальшому розмір кредитного ліміту збільшився до 11000.00грн., що підтверджується довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку. Однак, як вбачається з матеріалів справи відповідачка порушила умови кредитного договору, а згідно ст.ст.1049, 1050 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу, якою передбачено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три відсотки річних від простроченої суми, якщо інший розмір не встановлено договором або законом. Ст.1048 ЦК України стверджується, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Відповідно до представленого розрахунку ПАТ КБ "ПриватБанк" заборгованість відповідачки станом на 12.03.2020р. становить 23165.85грн., яка складається з 13278.24грн. - заборгованість за тілом кредиту, 13278.24грн. - заборгованість за простроченим тілом кредиту, 4410.83грн. -заборгованість за відсотками нарахованими на прострочений кредит, 3897.45грн.-нарахована пеня, 500.00грн. штраф (фіксована частина), 1079.33грн. штраф (процентна складова). Стаття 549 ЦК України регламентує, що пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Згідно з ч.3 ст.551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Відповідно до постанови Верховного Суду України від 03 вересня 2014 року у справі №6-100цс14, ч.3 ст.551 ЦК України з урахуванням положень ст.3 ЦК України щодо загальних засад цивільного законодавства дає право суду зменшити розмір неустойки за умови, що її розмір значно перевищує розмір збитків. Наявність у кредитора можливості стягувати із боржника надмірні грошові суми, як неустойку спотворює її дійсне правове призначення, оскільки із засобу розумного стимулювання боржника виконувати основне грошове зобов`язання неустойка перетворюється на несправедливо непомірний тягар для відповідача та джерело отримання невиправданих додаткових прибутків кредитором. Таким чином, враховуючи вище наведене, а також беручи до уваги те, що пеня перевищує розмір основного боргу, суд вважає за необхідне зменшити розмір заборгованості по кредитному договору №б/н від 21.01.2010р. із непомірно заявленої позивачем суми до суми у розмірі 13278.24грн. Згідно ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином на користь позивача з відповідача слід стягнути оплачений судовий збір в розмірі 2102,00грн. На підставі наведеного, ст.ст.526, 530, 612, 625, 1048-1050, 1054 ЦК України та

Outcome: approved