Jurisdiction: civil
Date: 2015-10-01 00:00:00

В серпні 2015 року позивач звернулась до суду з вище вказаним позовом в обґрунтування якого посилалась на те, що їй на праві власності належать нежитлові приміщення 91-1-91-10 загальною площею 132,8 кв.м., які знаходяться в підвальному поверсі житлового будинку №116-Е по проспекту Незалежності в м. Чернівці. 15.07.2015 року через незадовільний технічний стан загальнобудинокової каналізаційної мережі вказаного будинку, належні їй нежитлові приміщення було залито водою та нечистотами в результаті чого пошкоджено оздоблювальне покриття у вказаних вище нежитлових приміщеннях. По даному факту комісією в складі ЖБК «Проспект Незалежності» було складено акт, яким встановлено, що залиття нежитлових приміщень підвального поверху будинку №116-Е по проспекту Незалежності в м. Чернівці відбулось внаслідок непрохідності каналізаційної труби в результаті чого зявились плями на стінах та стелі, пошкоджено підвісну стелю, залито меблі. Вважає, що за стан водопровідних мереж, які проходять у технічних підвалах, а також за цілісність системи водопостачання та водовідведення несе відповідальність відповідач, а тому саме з його вини було пошкоджено належне їй майно та завдано матеріальну шкоду, яка виразилась у значних витратах на проведення ремонтних та відновлювальних робіт, загальна вартість яких встановлена висновком будівельно-технічного дослідження №15079 від 31.07.2015 року та становить 12778,82 грн. Вказувала на те, що окрім матеріальної шкоди їй також завдано і моральну шкоду, яка виразилась душевних стражданнях, викликаних неможливістю протягом тривалого часу належним чином користуватись належним їй майном, де вона здійснює свою підприємницьку діяльність, необхідністю зясовувати причини залиття, висушування приміщення та майна, яке знаходилось в ньому, втрата часу на поїздки до оцінювача, проведення експертизи, чим було порушено її звичний спосіб життя, що також вплинуло на відносини в її родині. На підставі вище викладеного, посилаючись на норми матеріального права, просила стягнути з відповідача на її користь матеріальну шкоду в сумі 12779 грн. та 500 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди, а також судові витрати по справі. В судове засідання позивач не зявилась, про причини своєї неявки суд не повідомила, в її інтересах діяла представник [PERSON], яка в судовому засіданні позов підтримала та просила задовольнити з підстав викладених у ньому. Справа слухалась у відсутності представника відповідача, який не зявився в судове засідання незважаючи на те, що належним чином був повідомлений судом про час та місце розгляду справи шляхом розміщення оголошення в засобах масової інформації, про причини своєї неявки суду не повідомив і не подав відповідної мотивованої заяви про відкладення розгляду справи. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показав, що його племінниця проживає в [INFO], яку він придбав для неї та яка перебуває на балансі відповідача. При цьому йому відомо, що минулого року вказана квартира була затоплена фекаліями і керівник ЖБК «Проспект Незалежності 116 (IV черга)» здійснив чистку труб. Разом з тим, прорив труб був також на нижньому поверсі будинку, про що він повідомив керівника ЖБК. Після того випадку, квартира його племінниці була повторно залита 15 липня 2015 року, при цьому до нього ніхто не підходив для складання відповідного акту. Також йому відомо, що представник позивача повідомлений про час та місце розгляду даної справи. Будучи допитаним в якості свідка громадянин [PERSON] в судовому засіданні показав, що позивач є його тещею та він разом з дружиною проживає в будинку, де знаходяться нежитлові приміщення належні позивачу. Так, в середині липня 2015 року відбулось затоплення приміщень, які знаходяться в підвальному поверсі будинку №116-Е по проспекту Незалежності в м.Чернівці. Про даний факт було повідомлено керівника ЖБК «Проспект Незалежності 116 (IV черга)», який відреагував на даний факт лише на четвертий день. Він також був присутній під час складання акту по факту затоплення коли обстежувались окрім нежитлових приміщень належних його тещі, також квартири №49 та 50. Вказував на те, що у трубопроводах будинку залишились будівельні матеріали, які використовувались під час його будівництва, що ставало неодноразово причиною підтоплення квартир будинку. Дана обставина відповідачем не усунута. Також показав, що в пошкоджених приміщеннях, які належать позивачу, відсиріли меблі, відірвалась навісна стеля, пошкоджено стіни. Обидва свідки також вказали, що монтаж каналізаційних труб виконано з порушенням інженерних норм, оскільки каналізаційна труба, що виходить із будинку №116Е по проспекту Незалежності в м. Чернівці розташована нижче труби, яка має приймати стічні каналізаційні води. Свідок [PERSON] в судовому засідання показала, що вона проживає у [INFO]. 15.07.2015 року її квартира була затоплена фекаліями, в цей самий день було також затоплено приміщення магазину, що належить позивачу. У звязку з ситуацією, що склалась, її чоловік звертався до керівника ЖБК «Проспект Незалежності 116 (IV черга)», проте останній повідомив, що нічим допомогти не може, а тому наслідки затоплення усувались власними силами. При цьому такі затоплення відбувалось і раніше. Вона була присутньою при складанні акту по факту затоплення під час якого оглядались квартири №49 та №50, а також підвальне приміщення. У відповідності до вимог ч.4 ст. 169 ЦПК у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Згідно ч.1 ст.224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Оскільки представник позивача не заперечував проти розгляду даної цивільної справи за відсутності відповідача, суд вважає, що по справі слід ухвалити заочне рішення. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, покази свідків, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Згідно ст. 4 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. У відповідності до ч.ч. 1-3 ст. 212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності. Відповідно до ст.ст. 10, 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень окрім випадків, встановлених ст.61 цього Кодексу. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Згідно ч. 1 ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Так, судом встановлено, що нежитлові приміщення 91-1 91-10 загальною площею 132,80 кв.м., що знаходяться в м.Чернівці по проспекту Незалежності, 116-Е на підставі договору купівлі-продажу належать позивачу (а/с 30). Відповідно до акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 15.07.2015 року, у результаті забиття каналізаційних труб житлового будинку відбулось залиття підвальних приміщень будинку №116-Е по проспекту Незалежності в м.Чернівці (а/с 6). Згідно п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України „Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" № 6 від 27.03.1992р., розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до висновку експертного будівельно-технічного дослідження №15079 від 31.07.2015 року вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт, які необхідно провести в нежитлових приміщеннях 91-9, 91-8, 91-3 за адресою м.Чернівці, пр.-т. Незалежності, 116Е для усунення пошкоджень, що виникли в результаті залиття, а також пошкоджених в результаті залиття меблів становить 12779 грн. Найбільш імовірною причиною залиття нежитлових приміщень 91-9, 91-8, 91-3 за адресою м.Чернівці, пр.-т. Незалежності, 116Е є непрохідність труб загальнобудинкової каналізаційної мережі на ділянці між врізкою труб квартир І поверху до випуску в каналізаційний колодязь. [PERSON] непрохідність труб загальнобудинкової каналізаційної мережі в її стояках набирався стовп господарсько-побутових стоків, які під власним тиском витікали через сантехнічні прилади квартири №49 та видавили заглушку в квартирі №50, а далі через конструкцію перекриття потрапили в нежитлові приміщення 91-9, 91-8 91-3 та спричинили пошкодження оздоблювальних покриттів (а/с 9-19). Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. З аналізу положень ст. 1166 ЦК України вбачається, що остання передбачає презумпцію вини правопорушника, у звязку з чим на відповідача покладено тягар доказування того, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди. Відповідно до довідки ЖБК «Проспект Незалежності 116 (IV черга)» від 07.08.2015 №1, житловий будинок №116-Е по проспекту Незалежності в м.Чернівці, в якому знаходяться належні позивачу житлові приміщення, знаходиться на балансі ЖБК «Проспект Незалежності 116 (IV черга)» (а/с 8). Згідно п. 1 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76, балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. У відповідності до п. 1.6 Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства від 27.06.2008року № 190, за стан водопровідних мереж, які проходять у технічних підвалах і до яких приєднані внутрішньобудинкові мережі, є відповідальними підприємства та організації, у яких вони перебувають на балансі. Таким чином, враховуючи вказані норми матеріального права та надані позивачем докази, суд приходить до висновку, що залиття відбувалися з вини відповідача, який як балансоутримувач будинку, де знаходиться належні позивачу пошкодженні нежитлові приміщення, не забезпечив прохідність труб загальнобудинокової каналізаційної мережі. Отже, позовні вимоги щодо відшкодування матеріальної шкоди обґрунтовані та підлягають задоволенню, при цьому при визначені розміру матеріальної шкоди, яка підлягає відшкодуванню суд бере до уваги висновок експертного будівельно-технічного дослідження №15079 від 31.07.2015 року. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 року, із змінами внесеними постановою № 5 від 25.05.2001 року, «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, порушення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вона є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди мають враховуватись вимоги розумності та справедливості, а також майнового стану цивільного відповідача. Так, враховуючи принцип справедливості та розумності, ступінь вини відповідача, суд приходить до висновку про необхідність повного задоволення вимог позивача в частині відшкодування моральної шкоди та стягнути з відповідача в на її користь моральну шкоду в розмірі 5000 грн. У відповідності до ч.1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Згідно до ч. 1, п. 3 ч. 3 ст. 79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат повязаних з розглядом справи, до яких зокрема належить витрати повязані з публікацією в пресі оголошення про виклик відповідача. На підставі вище викладеного та

Outcome: approved