Jurisdiction: civil
Date: 2014-09-28 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому зазначає, що 20.07.2013 року між ним та відповідачем укладено договір на виготовлення меблів м'якого кута «Венеція», за умовами договору він сплачує 800 грн. авансу у день укладення договору, а відповідач зобов'язується виконати замовлення за 40 робочих днів та має право подовжити ще на 10 днів. Остаточний день виконання договору 30.09.2013 року. Ним була сплачена повна вартість дивану 02.10.2014 року. 05.11.2013 року йому був доставлений диван. Проте диван мав недоліки у вигляді підголівників із потертостям. До теперішнього часу недоліки не усунуті. На його численні звернення щодо усунення недоліків відповідач не відреагувала. Просить стягнути з відповідача 18281,15 грн., з яких 7561,05 грн. пеня за прострочення виконання зобов'язання, 720,10 грн. - зменшення ціни за виявлені недоліки та 10000 грн. моральної шкоди. Позивач в судовому засіданні наполягає на задоволенні позову з підстав, зазначених в ньому. Проти прийняття заочного рішення не заперечує. Відповідач в судове засідання не з'явилася. Про причини неявки не повідомила. Відповідно до ч.3 ст.. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки. Згідно зі ст.. 74 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином. Відповідно до ст.. 77 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин. Згідно з ч.4 ст. 169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів. В судові засідання 08 та 29 вересня 2014 року відповідач не з'явилася. На її адресу судом було послано повістки, які повернулися через закінчення терміну зберігання. Тому суд вважає, що відповідача повідомлено належним чином про час та місце слухання справи. Суд, заслухавши думку позивача та вивчивши матеріали справи, вважає що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав: Судом встановлено, що 20.07.2013 року між ФОП [PERSON] та [PERSON] був укладений договір на виготовлення меблів по індивідуальному замовленню. Відповідно до пп.1.1., 1.2. договору виконавець зобов'язується виготовити м'який кут «Венеція» та передати в користування замовнику, а замовник зобов'язується прийняти та своєчасно здійснити оплату виготовленої меблі згідно за умовами договору. Згідно з п.2.1. договору загальна вартість виробу складає 7201 грн., в тому числі авансовий платіж 800 грн. Пунктом 2.2. договору встановлено, що дата виконання замовлення 40 робочих днів. Відповідно до п.4.6. договору виконавець залишає за собою право, а замовник не заперечує збільшити вказаний строк на 10 робочих днів. Згідно з товарним чеком №70-21 від 20.07.2013 року за кут «Венеція» ФОП [PERSON] було сплачена передплата 800 грн. Згідно з товарним чеком №70-21 від 02.10.2013 року [PERSON] за кут «Венеція» ФОП [PERSON] сплачено 6401 грн. Відповідно до акту прийому-передачі товару за договором № 70-21 від 20.07.2013 року ПП [PERSON] 05.11.2013 року передала [PERSON] замовлення. В акті [PERSON] зазначено: «Не приймаю, так як диван має недоліки: потертості та пошкодження підголівників». 21.11.2013 року позивач звертався до відповідача із вимогою про сплачення 7561,05 грн. за 35 днів прострочення виконання договору, відшкодування моральної шкоди в розмірі 5000 грн. та повернення 720,190 грн. за недоліки дивану. 07.02.2014 року [PERSON] звернувся до Інспекції з питань захисту прав споживачів у Запорізькій області із скаргою на дії ПП [PERSON] Листом Інспекції з питань захисту прав споживачів у Запорізькій області за №Т-116 від 07.03.2014 року позивача повідомлено про можливість звернення до суду за захистом своїх прав. Листом від 19.05.2014 року [PERSON] повідомила [PERSON] про те, що він може отримати 884,12 грн. за 4 дня прострочки за виконання зобов'язання. Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 4 Закону України «Про захист прав споживачів» встановлено, що споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на: 5) відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону; Згідно з ч.5 ст.. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення. Сплата виконавцем неустойки (пені), встановленої в разі невиконання, прострочення виконання або іншого неналежного виконання зобов'язання, не звільняє його від виконання зобов'язання в натурі. Кількість днів прострочення з 01.10.2013 по 05.11.2013 рік складає 35 днів. 3% від 7201 складає 216,03 грн. За 35 днів прострочення виконання (35*216,03 = 7561,05) розмір пені складає 7561,05 грн. Пунктом 2 ч.3 ст.10 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі виявлення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) споживач має право на свій вибір вимагати: 2) відповідного зменшення ціни виконаної роботи (наданої послуги). Як зазначає позивач пошкодження підголівників складає 10% вартості дивану - 720,10 грн. Оцінив докази в їхній сукупності, суд вважає, що позов в частині стягнення з відповідача пені за прострочення виконання зобов'язання та стягнення зменшення ціни за виявлені недоліки передплати є доведеним, обґрунтованим, а тому підлягає задоволенню. Згідно п. 5 Пленуму Верховного Суду України „Про судову практику у справах про відшкодування морально (немайнової шкоди" від 31.03.1995 року зі змінами у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачу, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Позивачем у позові моральна шкода обґрунтована тим, що на момент замовлення дивану його дружина була вагітна і меблі були замовлені із розрахунку, що диван буде доставлений до середини вересня 2013 року, тобто до народження дитини. Внаслідок порушення відповідачем зобов'язання дружина нервувалася та зазнала серйозного стресу. Через що пологи пройшли із ускладненням, що позначилося на подальшому здоров'ї дитини, а саме: у 2-х місячному віці виявилися проблеми з неврологією та після лікування в денному стаціонарі з 24.03.2014 по 07.04.2014 роки був встановлений діагноз : «Гипертезионно-гідроцефальний синдром, синдром рухових порушень як наслідок пренатального гіпоксическі-травмотичного ураження центральної нервової системи». Внаслідок стресу у дружини зникло грудне молоко. Однак позивачем жодним доказом не підтверджено, що зазначені ним події з дружиною та дитиною знаходяться в причинному зв'язку із поставленням дивану з запізненням на 35 днів. Позивачем взагалі не обґрунтовано, що внаслідок дій відповідача йому заподіяно моральну шкоду та в чому вона полягала. Таким чином, в задоволенні позову в частині стягнення моральної шкоди слід відмовити.

Outcome: partial