Jurisdiction: civil
Date: 2017-06-14 00:00:00

До Слов'янського міськрайонного суду Донецької області 17 листопада 2016 року звернулася [PERSON] з позовом до публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» про захист прав споживачів, визнання дій неправомірними, зобов'язання вчинити дії. В обґрунтування своїх позовних вимог позивачка посилається на те, що вона є власницею квартири [ADDRESS]. до 2012 року власником її квартири був [PERSON]. Між попереднім власником та енергопостачальною організацією ПАТ «Донецькобленерго» укладався договір про користування електричною енергією в квартирі [ADDRESS]. У вказаній квартирі вона була зареєстрована з попереднім власником, після зміни власника, вона переукладала договір 25 липня 2016 року. Зазначає, що рахунки за спожиту електроенергію за її адресою завжди сплачувалися вчасно, колишній власник, а потім і вона завжди забезпечували доступ представникам енергопостачальника до квартири для обстеження приладу обліку та показань лічильника, електроустановок та електропроводки. 09 жовтня 2015 року працівники енергопостачальної організації, [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] в її квартирі без попередження, за її відсутності, здійснили обстеження електропроводки, електроустановок та здійснили заміну приладу обліку, лічильника. Лічильник було перенесено в під'їзд, про що було складено акт № 045136 та зафіксовано показання знятого приладу обліку 66752. Зазначає, що при цьому була присутня її мати, [PERSON], саме вона підписала вищевказаний акт, та в усній формі її представники відповідача повідомили, що старий лічильник вони забирають, жодних порушень не виявлено, а нею здійснена переплата за спожиту електроенергію у розмірі 200 кВт. Зазначає, що вона не була присутня ані при обстеженні її квартири, ані при складанні акту. Її ніхто не попередив, що в її квартирі буде проводитися заміна лічильника. Вважає, що працівники енергопостачальної організації діяли всупереч нормам ст.ст. 1,2,3 ст. 17 ЗУ «Про житлово - комунальні послуги» від 24.06.2004 № 1875-IV". 25 липня 2016 року в дверях своєї квартири вона виявила попередження від відповідача № 22879 про відключення електричної енергії через заборгованість у розмірі 13 178,0 грн. Крім того їй було нараховано борг за період з 18 серпня 2009 року по 09 жовтня 2015 року. Вважає, що відповідно до ст. 34 ЦК України, 68 ЖК України вона не несе відповідальність за сплату послуг енергопостачання, оскільки досягла повноліття лише 09 жовтня 2014 року. Зазначає, що їй було нараховано борг за п'ять років, за цей час тарифи змінювалися неодноразово, розрахунок, за яким їй було запропоновано сплатити борг у розмірі 13 178 грн., відповідачем не надано, тому можливості перевірити яким чином здійснювалося нарахування у неї немає можливості. На її звернення в 2016 році, НКРЕПК повідомила, що за інформацією, наданою ПАТ «Донецькобленерго» з 2009 року по 2015 рік представники енергопостачальника не мали доступу до лічильника, встановленого в її квартирі. Зазначає, що всупереч п. 30 Правил користування електричною енергією для населення, затвердженого Постановою КМУ від 26 .07.1999 за № 1357(далі Правил), вона жодного разу не отримала платіжного документу від енергопостачальника з 18.11.2009 року по 09.10.2015 року, жодного повідомлення про необхідність забезпечення доступу до приладу обліку,встановленого в її квартирі, хоча насправді вона забезпечувала доступ до приладу обліку в своїй квартирі. Зазначає, що після складання акту 09.10.2015 року та отриманням нею повідомлення про відключення електроенергії за борги в липні 2016 року пройшло 9 місяців, що суперечить п. 27 Правил. Також вказує на те, що в приміщенні енергопостачальника 25.07.2015 року їй було надано акт звірки з відомостями про наявну заборгованість, в сумі 13 250 грн. 09 коп. з попередженням про відключення від постачання електроенергії, зауваження їй написати не дозволили та на комісію її ніхто не запросив, як то передбачено п. 53 Правил. 08.08.2016 року вона звернулася з письмовою заявою до начальника Слов'янського ЦОК, [PERSON], в якій просила перевірити прилад обліку,який був знятий в її квартирі, цілісність пломб на ньому, та надати повний розрахунок заборгованості, оскільки заборгованість зазначена в акті є помилковою. Натомість відповіді вона не отримала, а від працівників їй стало відомо, що лічильник відправлений в м. Маріуполь, а фото, яке було зроблено при заміні десь загубилося. На підставі викладеного, просила суд ухвалити рішення яким визнати дії ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» неправомірними щодо нарахування [PERSON] заборгованості у розмірі 13250,09 грн. за особовим рахунком [NUMBER]. Зобов'язати ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» скасувати заборгованість у розмірі 13 250,09 грн. за особовим рахунком [NUMBER]. З урахуванням уточнених позовних вимог просила визнати дії ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» неправомірними щодо нарахування [PERSON] заборгованості у розмірі 13250,09 грн., зобов'язати ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» здійснити скасувати заборгованість у розмірі 13 250,09 грн. за споживання електричної енергії за адресою: [ADDRESS]. Позивач [PERSON] в судовому засіданні підтримала уточнені позовні вимоги, навела доводи, тотожні викладеним у позовній заяві. Додатково пояснила, що квартира до грудня 2012 року належала її батьку, який за договором дарування подарував її. Особовий рахунок за спожиту електричну енергію вона переоформила на себе лише 25.07.2016 року. До цього вона не зверталась до відповідача та не повідомляла про зміну власника. Того ж дня вона уклала договір про постачання електричної енергії та підписала без зауважень акт звірки з наявною заборгованістю. Про цю заборгованість вона дізналась трохи раніше, бо на телефон матері приходило повідомлення про наявність заборгованості, але вони цьому не придали значення, вважали, що це жарт чи помилка, оскільки в поточних квитанціях на оплату не було вказано про заборгованість. Під час заміни лічильника була присутня її мати, яка підписала усі документи, бо вона була на навчанні. Представник позивача [PERSON], яка діє на підставі договору про надання юридичних послуг від 14.11.2016 року надала в судовому засіданні пояснення аналогічні викладеному у позовній заяві. Просила суд задовольнити позовні вимоги позивача у повному обсязі. Представник відповідача ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову, посилаючись на те, що розрахунок заборгованості зроблений відповідно до вимог закону, позивач повідомила про зміну власника лише 25.07.2016 року та на неї був переоформлений особовий рахунок, укладений договір. Під час заміни лічильника 09.10.2015 року була присутня мати позивача, яка підписала акт без зауважень. Акт звірки у липні 2016 року з наявною заборгованістю позивач також підписала без зауважень. Контролери РЕМу не мали доступу до заміни лічильника і тому показання контролерами щомісячно не знімались, після заміни лічильника показання знімались, позивач власноруч заповнювала квитанції та сплачувала їх. Заборгованість виникла з 2009 року. До суду до теперішнього часу з приводу стягнення заборгованості не звертались, оскільки велика кількість абонентів (біля 75 тис.), та звернення до суду це їх право, яким вони можуть скористатись. Під час підписання договору 25.07.2016 року сторони погодились про наявність боргу у розмірі 13250,10 грн. станом на 10.06.2016 року. З пояснень свідка [PERSON] вбачається, що вона працює в ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» спеціалістом розрахункового відділу. 25.07.2016 року до ПАТ «ДТЕК» з'явилась [PERSON] та надала документи, що вона є власником квартири [ADDRESS]. З нею був укладений договір про постачання електричної енергії, складений акт звірки про наявну заборгованість, сума заборгованості спочатку була значно більшою, після надання нею квитанцій про оплату, остаточна заборгованість була відображена в акті звірки. З 2009 по 2015 рік до заміни лічильника у контролерів не було доступу до лічильника. Нарахування боргу було зроблено відповідно до вартості електроенергії на кожен період, борг розрахований за спожиту електричну енергію, а не за фактом реєстрації позивача. Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] не підлягають задоволенню з огляду на наступне. Судом встановлено наступні факти та відповідні ним правовідносини: Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Судом встановлено, що позивач проживає за адресою: [ADDRESS], та є споживачем електричної енергії з 14.12.2012 року. За вказаною адресою відкрито особовий рахунок № [NUMBER]. Між [PERSON], батьком позивачки та попереднім власником квартири, та ПАТ «Донецькобленерго» укладався договір про користування електричною енергією. Після заміни власника позивач 25.07.2016 року переукладала договір з енергопостачальником. Відповідно до договору від 25.07.2016 року [PERSON] уклала договір про надання послуг з постачання електричної енергії за адресою [ADDRESS]. Пунктом 18 договору передбачено, що сторонами погоджена сума заборгованості станом на 10.06.2016 року, яка складає 13250,10 грн. Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України. Відповідно до ПКЕЕН з новим власником (користувачем) об'єкта, зокрема якщо новий об'єкт утворився в результаті розділення об'єкта побутового споживача, укладається новий договір в установленому цими Правилами порядку. Для споживання електроенергії новий наймач (власник) квартири або іншого об'єкта повинен звернутися до енергопостачальника для укладення договору про користування електричною енергією. Позивач після набуття права власності не звернулася до відповідача із заявою про укладення споживчого договору. Правовідносини, які виникають між мешканцем квартири і енергопостачальником, є договірними і відносяться до правовідносин з договору про надання послуг з обслуговування приміщення та його утримання (комунальних послуг). Згідно із частиною першою статті 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Статтею 901 ЦК України передбачено, що за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов'язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов'язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов'язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором (частина перша статті 903 ЦК України). З акту № 045136, складеного 09 жовтня 2015 року, вбачається, що працівниками енергопостачальної організації було здійснено обстеження електропроводки та здійснено заміну приладу обліку лічильника. Лічильник було перенесено до під'їзду. У вказаному акті також було зафіксовано показання знятого приладу обліку як «66752» Вказаний акт підписано без зауважень не власницею вказаної квартири, а її матір'ю [PERSON], про що у вказаному акті мається підпис останньої (а. с. 4-5). Пунктом 29 Правил передбачено, що у разі виявлення в платіжному документі помилкових показань приладу обліку споживач зобов'язаний повідомити про це енергопостачальника. Представник енергопостачальника повинен протягом 5 днів від дня подання заяви перевірити рахунок, а в разі потреби протягом 20 днів перевірити прилад обліку та повідомити споживача про результати перевірки. Відповідно до п. 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. Однак, [PERSON] не звернулася до відповідача з приводу помилкових показань приладу обліку електричної енергії, та жодних заперечень не надавала. 08.08.2016 року [PERSON] звернулась до відповідача із заявою про надання повної розшифровки нарахованої заборгованості (а. с. 9) Відповідно до п. 27 Правил користування електричною енергією для населення у разі несплати за спожиту електроенергію протягом 10 днів після терміну, зазначеного у договорі чи платіжному документі, та неотримання енергопостачальником повідомлення про оплату на 20 день, споживачу надсилається попередження про відключення електричної енергії. У разі несплати за спожиту електричну енергію на 30 день після отримання споживачем попередження енергопостачальник має право відключити споживача від електричної мережі. Згідно копії попередження від 07.2016 року, надісланої позивачу відповідачем на адресу [ADDRESS], за нею значилася заборгованість в сумі 13178,60 грн. (а. с. 8). 25.07.2016 року між позивачем [PERSON] та відповідачем було складено акт звірки з відомостями про наявну заборгованість у розмірі 13250,09 грн. станом на25.07.2016 року з попередженням про відключення від постачання електроенергії у разі несплати боргу протягом 30 днів, акт позивачем [PERSON] підписаний без зауважень (а. с. 7) Відповідно ПКЕЕН встановлені засоби обліку підлягають періодичній повірці, обслуговуванню та ремонту відповідно до визначеного законодавством порядку. Періодична повірка, обслуговування або ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів обліку здійснюються за рахунок електророзподільного підприємства. У разі встановлення експертизою у порядку, визначеному законодавством, факту пошкодження або неправильної роботи засобу обліку, які сталися з вини побутового споживача або організації, яка відповідає за його збереження, відшкодування вартості повірки, обслуговування, ремонту та монтажу електророзподільному підприємству здійснює побутовий споживач або організація, яка відповідає за його збереження. Як зазначено в листі Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 01.11.2016 року, відповідно до інформації, наданої ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» в період з 18.08.2009 року по 09.10.2015 року розрахунки за спожиту електричну енергію за вказаною адресою здійснювалися споживачем відповідно до знятих споживачем показників приладу обліку. Протягом вказаного періоду представниками енергопостачальника не здійснювалося зняття показів приладу обліку у зв'язку з відсутністю доступу до нього. Так, станом на 09.10.2015 року, відповідно до показів приладу обліку 66752, заборгованість за спожиту електричну енергію за вказаною адресою в період з 18.08.2009 року по 09.10.2015 року становила 13412,81 грн., яка виникла у зв'язку з неповною оплатою споживачем за спожиту електричну енергію. Разом з тим, станом на 10.07.2016 року, відповідно до показів приладу обліку типу НІК 2102-02.М2В № 7494311, встановленого 09.10.2015, 001876, заборгованість за спожиту електричну енергію за вказаною адресою становила 13289,04 грн. Враховуючи вищенаведене та проаналізувавши матеріали, надані енергопостачальником, НКРЕКП не передбачає порушень ПКЕЕН в діях ПАТ « ДТЕК Донецькобленерго» при визначенні заборгованості за спожиту електричну енергію споживачем за вищевказаною адресою (а. с. 75). Що стосується вимог позивача в частині того, що протягом періоду, за який нараховано заборгованість, тарифи змінювалися неодноразово, розрахунок, за яким їй було запропоновано сплатити борг у розмірі 13 178 грн., відповідачем не надано, тому можливості перевірити яким чином здійснювалося нарахування у неї немає можливості, суд зазначає наступне. Відповідно ПКЕЕН у разі зміни тарифів (цін) на електричну енергію оплата заборгованості провадиться за тарифами (цінами), що діяли у період, за який сплачується борг. Самі по собі квитанції про оплату спожитої електроенергії з 2007 по вересень 2015 року, надані представником позивача, правового значення не мають, оскільки квитанції та показання лічильника заповнювались самим споживачем, з 2008 по 2015 рік жодного акту звірки з постачальником електроенергії проведено не було. Надані нею квитанції вказують лише на те, що нею оплачувалися послуги з електропостачання, але зазначені нею покази приладу обліку нічим не підтверджені. Наданий представником відповідача розрахунок заборгованості (а. с. 68-69) зроблений з урахуванням вартості електроенергії та споживання її по конкретним періодам. Судом не приймаються до уваги доводи позивача та його представника стосовно того, що відповідач нарахував заборгованість з 2009 року [PERSON], яка стала повнолітньою та власником квартири лише у 2014 році, оскільки в даному випадку вік позивача та час набуття права власності не має правового значення, заборгованість нарахована за спожиту електричну енергію споживачу послуг, електрична енергія була поставлена та спожита, але не у повному обсязі оплачена. Під час складання акту звірки та укладання договору про надання послуг з енергопостачання позивач [PERSON] погодилась на визначену у договорі (п.18) та акті звірки суму заборгованості. В період з 18.08.2009 по 09.10.2015 року розрахунки за спожиту електроенергію за адресою позивача здійснювались споживачем відповідно до знятих споживачем показів приладу обліку, в указаний період представники енергопостачальника не здійснювали зняття показів приладу обліку у зв'язку з відсутністю доступу до нього. Факт відсутності підпису власника [PERSON] під час заміни лічильника 09.10.2015 року в акті також не є підставою для задоволення позовних вимог, оскільки при складанні акту була присутня мати позивача, яка підписала акт без зауважень. На час заміни лічильника позивач не переоформила на себе особовий рахунок та не повідомила відповідача про зміну власника житла, що не заперечували сторони в судовому засіданні. Відповідно до п. 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією. Судом не встановлено правових підстав для задоволення позовних вимог, оскільки вони не ґрунтуються на вимогах закону та встановлених обставинах справи. Розмір заборгованості може бути вирішений при зверненні відповідача до суду про стягнення суми боргу за спожиту електричну енергію і під час розгляду такого позову можуть бути судом перевірені доводи щодо часу настання позивачем повноліття, набуття права власності тощо. Оскільки позовні вимоги задоволенню не підлягають, то судові витрати по сплаті судового збору слід покласти на позивача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed