Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-24 00:00:00

Позивачзвернувся до суду з вказаним позовом, посилаючись на те, що позивач являється єдиним спадкоємцем майна свого батька [PERSON] , померлого [INFO] , а саме двокімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] . Вказана квартира належала померлому на підставі свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів № [NUMBER] , посвідченого 04.05.2011 року за №1307 приватним нотаріусом Зоріною Н.В. Дана квартира була придбана на прилюдних торгах, які організовувало ГТУЮ в Херсонській області 11.04.2011 року. Оплата за придбану на прилюдних торгах двокімнатну квартиру за вказаною адресою була здійснена безготівковим перерахуванням на розрахунковий рахунок ППВР ВДВС ГУЮ, згідно квитанції №20 від 15.04.2011 року. 14.02.2013 року було здійснено пограбування автомобіля, що належав позивачу та в результаті викрадені ряд документів, серед яких і свідоцтво про смерть [PERSON] , свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів №ВРІ, яке в силу відсутності у позивача грошових коштів на відновлення втрачених документів, оскільки останній являється пенсіонером та отримує мінімальну пенсію, зміг відновити лише в 2018 році. В травні 2018 року [PERSON] стало відомо, що квартира знаходиться в арешті, який був накладений постановою начальника СВ Суворовського ВМ за №36/12168, ще до її продажу батьку позивача з прилюдних торгів Державною виконавчою службою, а саме накладений 20.08.2008 року. Даний арешт не знятий до цього часу. Особа, майно якої обтяжувалося попередній власник квартири згідно договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Зоріною Н.В. 07.09.2007 року №6564, зареєстрованого ХДБТІ 10.09.2007 року [PERSON] , справа в рамках якої даний арешт накладався закрита. Таким чином, в результаті наявності арешту на нерухоме майно, що належить позивачу, останній не має змоги належним чином реалізувати свої спадкові права та оформити за собою право власності та розпоряджатися ним. У зв`язку з викладеним, позивач просить усунути перешкоди в користуванні нерухомим майном шляхом зняття арешту з нерухомого майна, а саме: двокімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер майна 1486439465101, загальною площею 45,4 кв., житловою 31,0 кв.м., що належала на праві власності [PERSON] , правонаступником якого є [PERSON] . Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 11.06.2018 року відкрито провадження у справі та розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження до підготовчого засідання. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 28.01.2020 року замінено відповідача у цивільній справі за позовом [PERSON] до Головного територіального управління юстиції в Херсонській області, треті особи без самостійних вимог щодо предмета спору: Суворовський РВ НП в Херсонській області, приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Зоріна Н.В., приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Живцова Н.М. про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном, а саме: Головне територіальне управління юстиції в Херсонській області замінити на Головне управління національної поліції у Херсонській області. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 25.06.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, надали до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримали, наполягали на їх задоволенні в повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позов не визнав, оскільки відповідач права позивача не порушував. Представник третьої особи - Суворовського РВ НП в Херсонській області в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся у встановлений законом порядку. Третя особа - приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Зоріна Н.В. в судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлялася у встановлений законом порядку. Третя особа - приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу Живцова Н.М. в судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлялася у встановлений законом порядку. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Судом встановлено, що згідно свідоцтва, посвідченого 04.05.2011 року за №1307 приватним нотаріусом Зоріною Н.В., [PERSON] належить на праві власності майно, що складається з: двокімнатної квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , вартістю 241588,80 грн., яке придбане [PERSON] за 234341,14 грн., що раніше належала [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Зоріною Н.В. 07.09.2007 року за р.№6564, зареєстрованого ХДБТІ 10.09.2007 року. Згідно квитанції №20 від 15.04.2011 року оплата за придбану на прилюдних торгах двокімнатну квартиру за вказаною адресою була здійснена безготівковим перерахуванням на розрахунковий рахунок ППВР ВДВС ГУЮ. Згідно актового запису про смерть №1097, складеного 12.06.2012 року Херсонським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, [PERSON] помер [INFO] . Згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №31102186 від 19.07.2012 року, приватним нотаріусом Живцова Н.М. заведено спадкову справу після смерті [PERSON] померлого [INFO] . Відповідно до довідки від 20.02.2013 року про прийняття і реєстрації заяви [PERSON] про кримінальне правопорушення за фактом пограбування автомобіля, що належав позивачу та викрадення документів, серед яких і свідоцтво про смерть [PERSON] , свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів № [NUMBER] . 22.05.2018 року позивач звернувся до Суворовського РВНП в Херсонській області з клопотання про зняття арешту з нерухомого майна, а саме: двокімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] , який був накладений постановою начальника СВ Суворовського ВМ за №36/12168 від 20.08.2008 року та арешт не знятий станом на 22.05.2018 року. Листом Головного управління національної поліції у Херсонській області №36/7084 від 01.06.2018 року, позивачу на клопотання про зняття арешту, рекомендовано звернутися до суду. Згідно листа Головного управління національної поліції у Херсонській області від 27.12.2018 року №10276/8/03-2018 повідомлено, що в провадженні слідчого відділу Суворовського РВ ХМУ УМВС України в Херсонській області перебувала кримінальна справа №030372-08, порушена за фактом вчинення шахрайських дій відносно [PERSON] , за ознаками складу злочину, передбаченого ч.4 ст.140 КК України. 01.09.2009 року у кримінальній справі №030372-08 прийняте процесуальне рішення про її закриття на підставі п.2 ст.6 КПК України. Матеріали закритої кримінальної справи №030372-08 передані на зберігання до архіву УМВС України в Херсонській області. Після закінчення терміну зберігання закрита кримінальна справа №030372-08 знищена у 2015 році. Листом Головного управління національної поліції у Херсонській області від 21.02.2019 року №1608/8/03-2019, [PERSON] повідомлено, що для вирішення питання щодо скасування арешту накладеного на об`єкт нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] , рекомендовано звернутися до Херсонського міського суду Херсонської області. У частині першій та другій статті 2 ЦПК України закріплено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. У частині першій статті 11 ЦПК України передбачено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо. Тлумачення вказаних норм свідчить, що завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту. Схожий за змістом висновок зроблений в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року у справі № 638/2304/17 (провадження №61-2417сво19). Згідно частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач" звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права. Відповідно до ст.392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Аналіз наведеної норми закону свідчить про те, що необхідність у даному способі захисту прав власності виникає тоді, коли наявність суб`єктивного права власника підлягає сумніву, не визнається іншими особами або оспорюється ними. Метою використання вказаного способу захисту є усунення невизначеності відносин права власності щодо індивідуально-визначеного майна, власником якого є позивач, або отримання документа, що засвідчує його право власності та був раніше втрачений ним. З матеріалів справи вбачається, що позивач вважає порушеним своє право власності на майно, набуте ним в порядку спадкування за законом після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . Згідно зі ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому чинним на момент такої нотаріальної дії законодавством. У пункті 4.10 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України (далі - Порядок), затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5, визначено, що видача свідоцтва про право на спадщину спадкоємцям, які прийняли спадщину, ніяким строком не обмежена. Якщо на спадкове майно накладено арешт судовим чи слідчими органами, видача свідоцтва про право на спадщину затримується до зняття арешту (пункт 4.17 Глави 10 Порядку). Оскільки наявність запису про арешт майна перешкоджає позивачу реалізації в оформленні спадкових прав, суд вважає необхідним позовні вимоги задовольнити як законно обґрунтовані та підтверджені документально.

Outcome: approved