Jurisdiction: civil
Date: 2014-05-27 00:00:00

Позивач за первісним позовом звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить суд: визнати недійсними прилюдні торги, проведені 03 червня 2013 року, відповідно до протоколу № 08/119/13/А-09н-2, філією Приватного підприємства «Спеціалізоване підприємство Юстиція» недійсними; визнати недійсним акт проведення прилюдних торгів з реалізації квартири [ADDRESS], складений державним виконавцем на підставі протоколу № 08/119/13/А-09н-2, затверджений філією Приватного підприємства «Спеціалізоване підприємство Юстиція»; визнати недійсним свідоцтво, видане 03 липня 2013 року приватним нотаріусом Дніпродзержинського міського нотаріального округу [PERSON], зареєстроване в реєстрі № 1225; застосувати наслідки недійсності правочину - прилюдних торгів, проведених 03 червня 2013 року, відповідно до протоколу № 08/119/13/А-09н-2, філією Приватного підприємства «Спеціалізоване підприємство Юстиція» та акту проведення прилюдних торгів з реалізації квартири [ADDRESS] складеного державним виконавцем на підставі протоколу № 08/119/13/А-09н-2; витребувати з Дніпровського відділу державної виконавчої служби Дніпродзержинського міського управління юстиції оригінали матеріалів виконавчого провадження ВП № 1253776, відкритого на підставі виконавчого листа № 2-178, виданого 13.10.2011 р., стосовно примусового виконання рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська про стягнення з [PERSON], [PERSON], солідарно на користь стягувача 395584,97 грн. - у відшкодування заборгованості за кредитним договором, 1700,00 грн. - відшкодування витрат по сплаті судового збору, 120,00 грн. - відшкодування витрат ІТЗ; у забезпечення позову накласти арешт на квартиру [ADDRESS]. В обґрунтування своїх вимог позивач в позовній заяві зазначив, що на підставі заяви філії АТ «Укрексімбанк» від 12.01.2012р., виконавчого листа про стягнення заборгованості за кредитним договором та договором поруки, виданого Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинська 22.12.2011р., державним виконавцем було відкрито виконавче провадження про солідарне стягнення з нього та [PERSON] заборгованості на користь стягувача, 395584,97 грн. - у відшкодування заборгованості за кредитним договором, 1700,00 грн. - відшкодування витрат по сплаті судового збору, 120,00 грн. - відшкодування витрат ІТЗ. В своїй позовній заяві зазначає, що постанова про відкриття виконавчого провадження державним виконавцем йому не направлялась, чим державний виконавець порушив норми закону та право боржника; виконавчий лист по якому відкрито виконавче провадження не відповідає виконавчому листу, який міститься в матеріалах виконавчого провадження; копія постанови про призначення експерта, суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні йому не направлялась; експертом було визначено ринкову вартість квартири у сумі 78827,00 грн., що на 25758,00 грн. менше, ніж її оціночна вартість під час придбання; також йому не направлявся звіт про оцінку квартири, про що свідчить відсутність відповідних документів у матеріалах виконавчого провадження. Зокрема Приватним підприємством «Спеціалізоване підприємство Юстиція», з яким відділом державної виконавчої служби було укладено договір про надання послуг по організації проведенню прилюдних торгів з реалізації арештованого майна, було порушено вимоги про розміщення оголошення про проведення прилюдних торгів; вважає, якщо прилюдні торги не відбулися двічі, то майно знімається з торгів, але не зважаючи на ці вимоги прилюдні торги були організовані та проводилися три рази; відповідачами порушено вимоги Інструкції про проведення виконавчих дій, відповідно до яких, у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, необхідний попередній дозвіл органів опіки та піклування, що надається відповідно до закону. В реалізованій на торгах квартирі прописана донька боржника - малолітня дитина, [PERSON], [INFO] та його дружина - [PERSON], [INFO], інвалід з дитинства 3-ї групи. Позивач вважає, що прилюдні торги проведено з порушенням вимог Цивільного кодексу України, оскільки власника майна не повідомлено в установленому порядку про оцінку, уцінку майна та час і місце проведення прилюдних торгів, реальна ринкова вартість квартири, яка реалізована 03.06.2013 р. на прилюдних торгах, занижена вдвічі; крім того договір купівлі-продажу квартири оформлений у вигляді протоколу проведення прилюдних торгів, що не відповідає вимогам Цивільного кодексу України; в матеріалах виконавчого провадження відсутній протокол проведення прилюдних торгів, копія якого повинна у триденний строк з моменту проведення аукціону направлена державному виконавцю, а відсутність такого протоколу свідчить про порушення відповідачами Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна; в матеріалах виконавчого провадження відсутня копія акту про проведені прилюдні торги, який не направлявся боржникові, що також є порушенням вимог Тимчасового положення. За даними виконавчого провадження та інформації на веб-сайті переможцем торгів визначений [PERSON] Позивач вважає, що відповідачами під час проведення прилюдних торгів порушено ряд процесуальних вимог та приписів законів, що є підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Відповідач за первісним позовом [PERSON] звернувся до суду із зустрічним позовом, в якому просить суд: усунути перешкоди у користуванні належної йому на праві приватної власності квартири [ADDRESS]; визнати [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO] такими, що втратили право користування житловим приміщенням - квартирою [ADDRESS] Дніпропетровської області; виселити без надання іншого житлового приміщення [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO] року з квартири [ADDRESS]; зняти [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO] з реєстраційного обліку за адресою: [ADDRESS]. В обґрунтування зустрічного позову [PERSON] зазначив, що 03 липня 2013 року на підставі свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів він став власником квартири [ADDRESS], право власності на яку було зареєстровано в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Після придбання квартири він звернувся до [PERSON] та [PERSON] з вимогою про усунення перешкод у користуванні належною йому квартирою, виселення з неї та зняття з реєстраційного обліку, однак останні дану вимогу проігнорували, тим самим порушивши його права як власника житлового приміщення. З метою вирішення даного питання він звертався до Дніпровського РВ м. Дніпродзержинська та ТОВ «Крона», однак такі заходи не дали результату. Вважає, що право власності [PERSON] та [PERSON] на квартиру [ADDRESS], припинене і вони втратили право володіння та користування даною квартирою. Позивач за первісним позовом в судове засідання не з'явився, причини неявки суду не повідомив, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Представник позивача за первісним позовом [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги свого довірителя підтримала та просила суд задовольнити їх в повному обсязі посилаючись на обставини, викладені в первісному позові, проти задоволення зустрічного позову [PERSON] заперечувала, просила суд відмовити в їх задоволенні, оскільки вважає незаконними прилюдні торги та свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів. Відповідач за первісним позовом [PERSON] в судове засідання не з'явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надав письмові заперечення на позовну заяву [PERSON] та просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог. В своїх запереченнях зазначив, що порушення державним виконавцем ряду процесуальних дій в рамках виконавчого провадження не є підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Оскільки процедура проведення прилюдних торгів здійснюється спеціалізованими торгівельними організаціями, а не виконавчою службою. Позивач за первісним позовом не оскаржував жодних виконавчих дій та процесуальних документів державного виконавця на жодній стадії виконавчого провадження. Зокрема є невірними твердження позивача щодо порушення правил проведення прилюдних торгів, оскільки відповідно до Закону України «Про іпотеку» передбачено проведення трьох прилюдних торгів з реалізації предмета іпотеки, які проводяться спеціалізованою організацією в рамках примусового виконання рішення суду. Цим же законом передбачено зменшення початкової ціни продажу предмета іпотеки на третіх прилюдних торгах до 50 % його вартості. Оскільки позивачем не були оскаржені дії державного виконавця щодо оцінки майна та сама оцінка майна, тому доводи позивача щодо недійсності оцінки описаного та арештованого майна, та неправомірності його уцінки є безпідставними. З матеріалів виконавчого провадження не вбачається, що право проживання у спірному майні має малолітня дитина, а також чи був повідомлений належним чином державний виконавець про факт, що за місцем знаходження іпотеки прописано доньку боржника - [PERSON], [INFO] року. Факт неподання державним виконавцем запиту до Дніпровської районної у м. Дніпродзержинську ради також не є підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, адже відповідно до іпотечного договору від 17.09.2008 року позивач взяв на себе зобов'язання у випадку звернення стягнення на предмет іпотеки звільнити предмет іпотеки, а також виконати всі необхідні дії, пов'язані зі зняттям з реєстрації. Відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» відсутні застереження щодо неможливості звернення стягнення на майно боржника, у якому зареєстровані та проживають неповнолітні особи та отримувати на це державним виконавцем дозвіл від будь-яких державних органів. Представник відповідача за первісним позовом [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги первісного позивача не визнав, вважав їх необґрунтованими, просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, підтримав зустрічний позов свого довірителя та обставини, викладені в письмових запереченнях в повному обсязі. Представник відповідача за первісним позовом [PERSON] державний виконавець Дніпровського відділу державної виконавчої служби Дніпродзержинського міського управління юстиції в судовому засіданні позовні вимоги позивача за первісним позовом не визнала, посилаючись на законність виконавчого провадження та проведеної процедури торгів з реалізації арештованої квартири. Надала до суду належним чином посвідчену копію матеріалів виконавчого провадження по даній справі, з яких вбачається повідомлення позивача належним чином про відкриття виконавчого провадження, повідомлення про оцінку описаної квартири, надіслання актів уцінки на адресу позивача, рекомендованими листами з повідомленням про вручення. Звернула увагу суду на отримання позивачем акту опису та арешту спірної квартири, про що він розписався особисто, та не оскарження жодних дій державного виконавця за весь час провадження. Пояснила, що державна виконавча служба не здійснює реалізацію арештованого нерухомого майна, а лише готує документи для такої реалізації. Саму ж реалізацію здійснюють спеціалізовані торгівельні підприємства, які мають відповідну ліцензію і які пройшли конкурсний відбір. Зазначила, що звернення стягнення на спірну квартиру було зумовлено тим, що ця квартира перебувала в іпотеці. Стосовно реєстрації малолітньої особи у спірній квартирі пояснила, що процедура проведення реалізації предмета іпотеки відбувається згідно З.У. «Про виконавче провадження», З.У. «Про іпотеку» та Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна. На час проведення реалізації квартири Законом не вимагалось надіслання запитів стосовно того, чи була зареєстрована неповнолітня особа у квартирі, яка передається на реалізацію, крім того посилалась на положення Договору іпотеки, згідно умов якого позивачу заборонялось реєструвати будь-яких осіб у спірній квартирі без отримання письмового дозволу на це іпотекодержателя. Крім того в іпотечному договорі зазначено, що внаслідок його укладення не було порушено прав та законних інтересів неповнолітніх, малолітніх дітей, а у випадку звернення стягнення на предмет іпотеки позивач зобов'язався звільнити предмет іпотеки та виконати інші дії, пов'язані зі зняттям з реєстрації себе та будь-яких інших осіб, які проживатимуть чи користуватимуться предметом іпотеки на будь-яких підставах. Зокрема, будь-яких заяв від позивача про реєстрацію малолітньої особи за місцем знаходження предмета іпотеки не надходило і в матеріалах виконавчого провадження не має. Маючи офіційні дані про реєстрацію за адресою іпотеки лише [PERSON], процесуально вона не була зобов'язана звертатися за довідкою про склад сім'ї. Просила суд відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] Представник відповідача за первісним позовом Приватного підприємства «Спеціалізоване підприємство Юстиція» в судове засідання не з'явився, надав письмові заперечення на первісний позов, в яких зазначив, що державна виконавча служба здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів, а самі прилюдні торги з реалізації майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір. Щодо порушень допущених державним виконавцем при виконанні своїх повноважень до прилюдних торгів, то такі дії мають самостійних характер оскарження і не є підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Стосовно правильності та законності процедури проведення прилюдних торгів зазначив, що позивач повідомлявся належним чином про всі етапи процедури, а саме рекомендованими листами з повідомленням на адресу його реєстрації з дотриманням встановлених строків повідомлення та призначення торгів. Зокрема твердження позивача щодо порушення прав малолітньої дитини вважає безпідставними, оскільки буд-які дії вчинені без згоди іпотеко держателя після укладення договору іпотеки (реєстрація неповнолітньої дитини в житловому будинку) не є підставою для визнання договору іпотеки недійсним із підстави невиконання вимог закону про отримання згоди органу опіки та піклування. Просив відмовити у задоволенні первісного позову в повному обсязі. Представник третьої особи Публічного акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» в особі філії публічного акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» в особі керуючого філією акціонерного товариства «Укрексімбанк» в м. Кривий Ріг, в судове засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, первісний позов не визнав та просив суд повністю відмовити у його задоволенні, зустрічну позовну заяву підтримав та просив суд задовольнити її. В обґрунтування своєї позиції надав письмові заперечення, в яких вказав, що позивачем були порушені умови іпотечного договору від 17.09.2008 року, згідно яких він підтвердив, що на предмет іпотеки відсутні права третіх осіб; укладення іпотечного договору не порушує права та законні інтереси неповнолітніх та малолітніх осіб; зобов'язався без письмової згоди іпотекодержателя не передавати у користування предмет іпотеки третім особам та у випадку звернення стягнення на предмет іпотеки звільнити його та виконати всі необхідні дії, пов'язані зі зняттям з реєстрації себе та будь-яких третіх осіб, які проживатимуть чи користуватимуться предметом іпотеки на будь-яких підставах. Банк не надавав згоди на реєстрацію за адресою предмета іпотеки будь-яких малолітніх чи неповнолітніх дітей, тобто позивач порушив умови іпотечного договору. Вважає, що продаж майна боржника [PERSON] відбувся законно, без порушення чинного законодавства України, а вимоги позивача є безпідставними. Приватний нотаріус Дніпродзержинського міського нотаріального округу [PERSON], в судове засідання не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Представник третьої особи Дніпропетровського обласного відділення Фонду соціального захисту інвалідів, в судове засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності. Представник третьої особи служби у справах дітей виконавчого комітету Дніпровської районної ради в судове засідання не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, просив рішення прийняти на розсуд суду, враховуючи інтереси малолітньої дитини. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з'явилася, причини неявки суду не повідомила, хоча про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Вивчивши матеріали справи, вислухавши сторін по справі та інших учасників процесу, суд вважає первісний позов [PERSON] таким, що не підлягає задоволенню, зустрічний позов [PERSON] обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі за наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, на підставі заяви філії акціонерного товариства «Укрексімбанк», виконавчого листа про стягнення заборгованості за кредитним договором та договором поруки, виданого 22.12.2011 р. Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинськ., державним виконавцем Дніпровського відділу державної виконавчої служби Дніпродзержинського міського управління юстиції було відкрито виконавче провадження про стягнення заборгованості з [PERSON] та [PERSON] солідарно на користь стягувача 395584,97 грн. - у відшкодування заборгованості за кредитним договором, 1700,00 грн. - відшкодування витрат по сплаті судового збору, 120,00 грн. - відшкодування витрат ІТЗ, що підтверджується заявою філії АТ «Укрексімбанк» № 057-002/105 від 12.01.2012 р., виконавчим листом № 2-178/2011 р. від 13.10.2011 р., виданим 22.12.2011 р., постановою про відкриття виконавчого провадження № 31253776 від 19.01.2012 р. Згідно копії матеріалів виконавчого провадження, які були долучені до матеріалів справи і згідно яких вбачається повідомлення [PERSON] про відкриття виконавчого провадження, про призначення експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, про висновок щодо визначення вартості жилої 1-кімнатної квартири, описаної та арештованої в порядку виконавчого провадження, рекомендованими листами з повідомленням про вручення. Незважаючи на численні зауваження позивача щодо неправомірності дій державного виконавця, в судовому засіданні встановлено, що [PERSON] чи іншими заінтересованими особами дії державного виконавця не оскаржувалися. Судом встановлено, що 25 лютого 2013 року між приватним підприємством «Спеціалізоване підприємство «Юстиція» в особі Дніпропетровської філії та Дніпровським відділом державної виконавчої служби Дніпродзержинського міського управління юстиції було укладено договір № 08/119/13/А-09н про надання послуг по організації і проведенню прилюдних торгів з реалізації арештованого майна, відповідно до якого на прилюдні торги передається нерухоме майно, а саме: квартира посімейного заселення [ADDRESS] Листом від 28.02.2013 р. за вих. № 01-03/769, начальнику Дніпровського ВДВС Дніпродзержинського МУЮ, боржнику [PERSON] та стягувачу - ПАТ «Державний експортно-імпортний банк України» в особі філії у м. Кривий Ріг було направлено інформацію про призначення прилюдних торгів на 21.03.2013 року о 13.00 год. за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпродзержинськ, пр. Перемоги, 63, приміщення Дніпровського ВДВС Дніпродзержинського МУЮ, що підтверджується повідомленнями, направленими рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення. Листом від 22.03.2013 р. за вих. № 01-03/1109, начальнику Дніпровського ВДВС Дніпродзержинського МУЮ було направлено інформацію, що прилюдні торги призначені на 21.03.2013 року о 13.00 год. за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпродзержинськ, пр. Перемоги, 63, приміщення Дніпровського ВДВС Дніпродзержинського МУЮ, не відбулись в зв'язку з відсутністю заявок покупців. Відповідно до акта уцінки нереалізованого на прилюдних торгах майна боржника від 28.03.2013 р. предмет іпотеки уцінено на 25% та сума стартової ціни для проведення повторних публічних торгів (аукціону) складає 59120,25 грн., що підтверджується вищевказаним Актом. Листом від 04.04.2013 р. за вих. № 01-03/1242, начальнику Дніпровського ВДВС Дніпродзержинського МУЮ, боржнику [PERSON] та стягувачу - ПАТ «Державний експортно-імпортний банк України» в особі філії у м. Кривий Ріг було направлено інформацію про призначення прилюдних торгів на 23.04.2013 року о 13.00 год. за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпродзержинськ, пр. Перемоги, 63, приміщення Дніпровського ВДВС Дніпродзержинського МУЮ, що підтверджується повідомленнями, направленими рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення. Листом від 23.04.2013 р. за вих. № 01-03/1487, начальнику Дніпровського ВДВС Дніпродзержинського МУЮ було направлено інформацію, що прилюдні торги призначені на 23.04.2013 року о 13.00 год. за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпродзержинськ, пр. Перемоги, 63, приміщення Дніпровського ВДВС Дніпродзержинського МУЮ, не відбулись в зв'язку з відсутністю заявок покупців. Відповідно до акта уцінки нереалізованого на прилюдних торгах майна боржника від 24.04.2013 р. предмет іпотеки уцінено на 50 % та сума стартової ціни для проведення повторних публічних торгів (аукціону) складає 39413,50 грн., що підтверджується вищевказаним Актом. Листом від 17.05.2013 р. за вих. № 01-03/1735, начальнику Дніпровського ВДВС Дніпродзержинського МУЮ, боржнику [PERSON] та стягувачу - ПАТ «Державний експортно-імпортний банк України» в особі філії у м. Кривий Ріг було направлено інформацію про призначення прилюдних торгів на 03.06.2013 р. о 10.00 год. за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпродзержинськ, пр. Перемоги, 63, приміщення Дніпровського ВДВС Дніпродзержинського МУЮ, що підтверджується повідомленнями, направленими рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення. 03 червня 2013 року Дніпропетровською філією ПП «Спеціалізоване підприємство «Юстиція» були проведені прилюдні торги з реалізації предмета іпотеки, на який було звернуто стягнення, а саме: на квартиру [ADDRESS]. Переможцем прилюдних торгів став [PERSON], який запропонував найвищу ціну за виставлене арештоване нерухоме майно - 40000,00 грн., що підтверджується протоколом № 08/119/13/А-09н-2 проведення прилюдних торгів від 03.06.2013 року, актом про проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна від 05.06.2013 року. В матеріалах виконавчого провадження знаходиться копія акту про проведення прилюдних торгів, тому посилання [PERSON] на факт його відсутності є безпідставними. 03 липня 2013 року [PERSON], на підставі свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів став власником квартири [ADDRESS], право власності на яку було зареєстровано у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, запис про право власності № 1493541, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 95033112104, що підтверджується свідоцтвом про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів від 03.07.2014 року та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 03.07.2014 року, виданим приватним нотаріусом Дніпродзержинського міського нотаріального округу [PERSON] Умови і порядок проведення прилюдних торгів з продажу квартир, будинків, підприємств як цілісного майнового комплексу, інших приміщень, земельних ділянок, що є нерухомим майном, на які звернено стягнення відповідно до чинного законодавства, а також розрахунків за придбане майно визначено Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 02.11.1999 за № 745/4038. Відповідно до пункту 1.2 вказаного Положення прилюдні торги з реалізації арештованого нерухомого майна за заявкою державного виконавця організовує і проводить спеціалізована організація, з якою органом державної виконавчої служби укладено відповідний договір. Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про іпотеку», реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього Закону. Відповідно до ст. 43 Закону України «Про іпотеку», прилюдні торги проводяться в двомісячний строк з дня одержання організатором прилюдних торгів заявки державного виконавця на їх проведення. Відповідно до пункту 3.5 вказаного Положення спеціалізована організація, яка проводить публічні торги, не пізніше як за 15 днів до дня проведення публічних торгів публікує в порядку, визначеному Положенням про Єдиний державний реєстр виконавчих проваджень, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 20.05.2003 року за № 388/7709, на відповідному веб-сайті інформацію про нерухоме майно, що реалізується. Відповідно до ч. 5 ст. 45 Закону України «Про іпотеку», за результатами проведення прилюдних торгів і продажу предмета іпотеки складається протокол, який підписується уповноваженим представником організатора прилюдних торгів та покупцем предмета іпотеки. У протоколі зазначаються: опис придбаного покупцем предмета іпотеки; початкова ціна предмета іпотеки; ціна продажу предмета іпотеки; інформація про покупця предмета іпотеки; день, до якого покупець повинен повністю сплатити ціну продажу предмета іпотеки; банківський рахунок органу державної виконавчої служби для переказу покупцем ціни продажу предмета іпотеки. Відповідно до ст. 47 Закону України «Про іпотеку», організатор прилюдних торгів протягом трьох днів з дня підписання переможцем протоколу прилюдних торгів надсилає відповідний протокол державному виконавцю, а також інші документи, що підтверджують реалізацію предмета іпотеки відповідно до цього Закону. На вимогу державного виконавця для перевірки дотримання порядку проведення прилюдних торгів організатор прилюдних торгів зобов'язаний подати державному виконавцю повну та достовірну інформацію і документи, що стосуються організації та проведення торгів. Протягом п'яти робочих днів з дня надходження коштів від реалізації предмета іпотеки державний виконавець складає акт про реалізацію предмета іпотеки. На підставі акта про реалізацію предмета іпотеки нотаріус видає покупцеві свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів. Щодо твердження позивача за первісним позовом «…відповідачами порушено п. 4.5.3. Інструкції та п. 7.3. Тимчасового положення, згідно з якими, якщо прилюдні торги не відбулися двічі, то майно знімається з торгів, про що спеціалізована організація в триденний термін повідомляє державного виконавця. Однак, не зважаючи на вимоги цих нормативних актів, прилюдні торги були організовані та проводилися 3 рази» встановлено, що згідно п. 1.4. Тимчасового положення організація та проведення прилюдних торгів з реалізації предмета іпотеки здійснюється з урахуванням вимог Закону України «Про іпотеку». Відповідно до ст. 49 Закону України «Про іпотеку», протягом десяти днів з дня оголошення прилюдних торгів такими, що не відбулися, іпотекодержателі та інші кредитори боржника відповідно до пріоритету їх зареєстрованих вимог мають право придбати предмет іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна. У цьому випадку придбання предмета іпотеки іпотекодержателем оформлюється протоколом і актом про реалізацію предмета іпотеки у порядку, встановленому ст. 47 цього Закону. Тобто, якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим частиною першою цієї статті, за результатами других прилюдних торгів призначається проведення у тому самому порядку третіх прилюдних торгів. Не реалізоване на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах протягом двох місяців майно підлягає уцінці державним виконавцем, що проводиться в десятиденний строк з дня визнання прилюдних торгів чи аукціону такими, що не відбулися, або закінчення двомісячного строку реалізації майна на комісійних умовах. Майно може бути уцінене не більш як на 30 відсотків. У разі нереалізації майна в місячний строк з дня проведення уцінки воно повторно уцінюється в такому самому порядку, але не більш як на 50 відсотків початкової вартості майна. Як вбачається з матеріалів справи вимоги до протоколу були дотримані, а позивач за первісним позовом був в установленому законом порядку повідомлений про оцінку, уцінку та час і місце проведення прилюдних торгів, що підтверджується повідомленнями, які направлялись всім учасникам виконавчого провадження, проводилось оголошення про час і місце проведення прилюдних торгів на веб-сайті „Система реалізації конфіскованого та арештованого майна" Міністерства юстиції України. Доступ до даного ресурсу є вільним, і всі бажаючі, у тому числі [PERSON], мали можливість ознайомитись з даним оголошенням. Інформація, що була розміщена про проведення прилюдних торгів, розміщеного на веб-сайті, за своїм змістом відповідає вимогам п. 3.6 Тимчасового положення. Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку, про необгрунтованість твердження позивача за первісним позовом щодо порушення відповідачами вимог нормативних актів. Судом також не може бути взято до уваги твердження [PERSON] про «штучне збільшення заборгованості перед стягувачем» шляхом уцінювання предмета іпотеки, оскільки торги неодноразово призначались, і через те, що вони не відбувалися сума (оціночна вартість) предмету іпотеки зменшувалась. На час проведення прилюдних торгів дії державного виконавця щодо оцінки майна неправомірними не визнані та оцінка майна у встановленому законом порядку боржником не оскаржувалася, а тому доводи позивача за первісним позовом щодо недійсності оцінки майна та неправомірності його уцінки суд вважає надуманими з огляду на те, що дії державним виконавцем здійснювались в межах його повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів та такі дії державного виконавця не оскаржувалися у встановленому порядку. Відповідно до ст. 16 ЦК України, особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового права та інтересу . Одним із способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених частинами 1-3, 5, 6 статті 203 цього Кодексу. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак є правочином. Згідно з положеннями ст. 203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Відповідно до ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1 - 3, 5 та 6 статті 203 цього Кодексу. Таким чином, враховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може бути визнана недійсною на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочину. Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 215 ЦК України, підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Положенням. Що стосується порушень, допущених державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України "Про виконавче провадження", до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом, і не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Відповідно до положень ст. 62 Закону України «Про виконавче провадження», реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах. Судом не приймається, як належний доказ по справі, заява [PERSON] адресована до виконавчої служби з повідомленням про реєстрацію малолітньої особи у спірній квартирі, оскільки ним не доведено факту її подання до виконавчої служби, про що свідчить відсутність штампу канцелярії про її прийняття. Також у Законі України «Про виконавче провадження» відсутні застереження щодо неможливості звернення стягнення на майно боржника, у якому зареєстровані та проживають неповнолітні особи. Зазначеним Законом не визначено обов'язок державного виконавця щодо надіслання запиту до будь-яких державних органів з приводу отримання дозволу на реалізацію майна, в якому зареєстровані та проживають неповнолітні особи. Такі застереження також відсутні у Законі України «Про іпотеку», адже у відповідності до ч. 8 ст. 54 Закону України «Про виконавче провадження», примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку». Більше того, згідно ч. 1 ст. 40 Закону України «Про іпотеку», звернення стягнення на передані в іпотеку житловий будинок чи житлове приміщення є підставою для виселення всіх мешканців, за винятком наймачів та членів їх сімей. Виселення проводиться у порядку, встановленому законом. Згідно зі ст. 50 Закону України «Про іпотеку», після продажу предмета іпотеки на прилюдних торгах або продажу предмета іпотеки відповідно до статті 38 цього Закону припиняються будь-які права та вимоги інших осіб на нерухоме майно, що було предметом іпотеки, які виникли після державної реєстрації іпотеки за іпотечним договором, згідно з яким було звернене стягнення на предмет іпотеки. Відповідно до п. 1.4 Іпотечного договору № 5708Z125, укладеного 17.09.2008 року між ВАТ «Державний експортно-імпортний банк України» та [PERSON], внаслідок укладення цього Договору не буде порушено прав та законних інтересів неповнолітніх, малолітніх дітей, непрацездатних та інших осіб, яких іпотекодавець зобов'язаний утримувати за законом чи договором; у випадку звернення стягнення на предмет іпотеки іпотекодавець зобов'язується звільнити предмет іпотеки, а також виконати усі необхідні дії, пов'язані зі зняттям з реєстрації (випискою) себе та будь-яких інших осіб, які проживатимуть чи користуватимуться предметом іпотеки на будь-яких підставах. Інструкцією про вчинення нотаріальних дій передбачено, що у разі відчуження або придбання нерухомого майна, необхідним є дозвіл одного з подружжя, що свідчить про те, що при посвідченні даного Іпотечного договору надавалася згода дружини позивача за первісним позовом - [PERSON] Відповідно до положень вищевказаного Іпотечного договору іпотекодавець, тобто [PERSON] зобов'язався без письмової згоди іпотекодержателя не здійснювати дій, пов'язаних зі зміною права власності на предмет іпотеки або його частину, а також дій, пов'язаних з передачею предмету іпотеки третім особам, в тому числі у користування. Згідно письмових заперечень «Укрексімбанк», банк підтвердив той факт, що не надавав згоди на реєстрацію за адресою предмета іпотеки будь-яких неповнолітніх чи малолітніх дітей. Тим самим [PERSON] порушив умови іпотечного договору та зареєстрував [PERSON], [INFO], за адресою іпотеки, всупереч взятим на себе зобов'язанням. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 30.03.2012 року «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» визначено, що «суди мають виходити з того, чи мала дитина право власності на предмет іпотеки чи право користування предметом іпотеки на момент укладення такого договору. Будь-які дії, вчинені без згоди іпотекодержателя після укладення договору іпотеки не є підставою для визнання такого договору недійсним із підстави невиконання вимог закону про отримання згоди органу опіки та піклування». Зокрема, відповідно до вищевказаної Постанови, зазначено, що «відповідно до прямої вказівки статті 12 Закону України «Про іпотеку»» окремі правочини щодо іпотечного нерухомого майна, вчинені без згоди іпотекодержателя, можуть бути визнані недійсними за позовом іпотекодержателя. Відповідно до вимог ст.ст. 10, 11 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Згідно зі ст. 57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Згідно ч. 4 цієї статті, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відмовляючи в задоволенні первісного позову суд виходить з того, що позивачем не надано належних доказів на підтвердження викладених у позові обставин. Рішення суду на підставі якого було звернено стягнення на спірну квартиру [PERSON] чи іншими особами не оскаржувалось; дії державного виконавця по примусовому виконанні рішення суду не оскаржувалися та не були визнані неправомірними, а процедура проведення прилюдних торгів здійснена торгівельною організацією у порядку та строки визначені чинним законодавством України. Приймаючи рішення про задоволення зустрічного позову [PERSON], суд виходить з наступного. Як було встановлено, [PERSON] уклав з ВАТ «Державний експортно-імпортний банк України» договір № 5708Z125 від 17.09.2008 року. Згідно умов договору іпотеки, а саме: п. 1.4 Іпотечного договору № 5708Z125 від 17.09.2008р., який був підписаний [PERSON], він добровільно взяв на себе зобов'язання у випадку звернення стягнення на предмет іпотеки звільнити предмет іпотеки, а також виконати усі необхідні дії, пов'язані зі зняттям з реєстрації (випискою себе та будь-яких інших осіб, які проживатимуть чи користуватимуться предметом іпотеки на будь-яких підставах). На даний час [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується свідоцтвом про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів від 03.07.2014 року та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 03.07.2014 року, видане приватним нотаріусом Дніпродзержинського міського нотаріального округу [PERSON] Після придбання квартири з прилюдних торгів позивач за зустрічним позовом звернувся до відповідачів за зустрічним позовом з вимогою про усунення перешкод у користуванні належною йому квартирою, виселення з неї та зняття з реєстраційного обліку, проте відповідачі проігнорували дану вимогу, не бажаючи в добровільному порядку звільнити незаконно зайняте ними житлове приміщення, чим порушують його права як власника житлового приміщення. Внаслідок протиправних дій відповідачів позивач позбавлений права володіти та користуватися належним йому майном. Згідно ст. 41 Закону України «Про іпотеку», реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду проводиться шляхом його продажу на прилюдних торгах. Пунктом 6.1. Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, визначено, що після повного розрахунку покупців за придбане майно, на підставі протоколу про проведення прилюдних торгів, державний виконавець складає акт про проведені прилюдні торги. На підставі цього акта нотаріус видає покупцеві свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів. Це свідоцтво підтверджує право власності на придбане нерухоме майно. Згідно ст. 319 ЦК України, власнику належить право володіння, користування та розпорядження належним йому майном. Згідно ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення будь-яких порушень його права, хоча би ці порушення і не були поєднані з позбавленням володіння, користування і відшкодування завданих цим збитків. Відповідно до ст. 40 Закону України «Про іпотеку», звернення стягнення на передані в іпотеку житловий будинок чи житлове приміщення є підставою для виселення всіх мешканців, за винятком наймачів та членів їх сімей. Виселення проводиться у порядку, встановленому законом. Відповідно до ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання здійснюється на підставі остаточного рішення суду про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням. На підставі викладеного та

Outcome: approved