Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-06 00:00:00

Позивач звернувся в суд з позовом про відшкодування шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири, обґрунтувавши свої вимоги тим, що він являється власником квартири [ADDRESS]. 17 жовтня 2015 року вказана квартира була затоплена. В результаті затоплення було пошкоджене майно, а саме: полове покриття, шпалери, стеля. Після затоплення на стелі та стінах зявилась цвіль та плями жовтого кольору, водою були пошкоджені речі: шкаф, диван, полове покриття. Про вказаний факт, представниками КП «Затишок» було складено відповідний акт про залиття центрального опалення від 17.10.2015 р. у якому було зафіксовано факт залиття квартири, та вказана причина залиття, а саме: виникнення свища у міжстельовій трубі між квартирами 50 та 54. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. З аналізу положень ст. 1166 ЦК України вбачається, що остання передбачає презумпцію вини правопорушника, у звязку з чим на відповідача покладено тягар доказування того, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди. Згідно п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України „Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" № 6 від 27.03.1992 р., розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Згідно п. 1 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76, балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведенні капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управлінні цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. У відповідності до п. 1.6 Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства від 27.06.2008 року № 190, за стан водопровідних мереж, які проходять у технічних підвалах і до яких приєднані внутрішньобудинкові мережі, є відповідальними підприємства та організації, у яких вони перебувають на балансі. Вказані водопровідні мережі перебувають на балансі відповідача - комунального підприємства «Затишок», а тому позивач вважає, що завдану йому матеріальну шкоду повинно бути стягнено саме з відповідача. В наслідок затоплення квартири, а саме: пошкодження підлоги (ламінатні покриття), пошкодження стелі, пошкодження стін (шпалери), позивач зазнав матеріальної шкоди, яка складає 13500 грн. В судовому засіданні позивач позов підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги визнав в повному обсязі, не заперечував проти їх задоволення. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку. Квартира [ADDRESS] належить на праві власності позивачу [PERSON]. 17 жовтня 2015 року належна позивачу квартира, розташована на 3-му поверсі, була залита водою. Згідно з даними акту про залиття, складеного комісією КП «Затишок» від 17.10.2015 р., залиття квартири трапилось внаслідок аварійної ситуації на системі центрального опалення, а саме у спальній кімнаті виявлено свіщ розміром 0,5 см., який утворився через прогниття міжстельової труби. Внаслідок залиття водою на момент обстеження, були виявлені такі пошкодження: в спальній кімнаті на стелі сліди затоплення по стику плит розміром 0,35х4 м. дві полоси; в залі сліди затоплення на стелі розміром 0,4х4 м. та 0,1х2 м. по стику плит; в коридорі сліди затоплення розміром 0,4х4 м.; замоклі шпалери розміром 1х0,5 м.; у залі замоклі шпалери (над дверима) розміром 0,4х4 м.; також затоплений ноутбук; на підлозі замоклий ламінат по коридору та двох кімнатах та частково затоплені меблі. Згідно п. 2.3.6. Правил утримання житлових будинків та прибудинковх територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 року, у разі залиття квартири складається відповідний акт. Згідно додатку № 4 до зазначених Правил, у акті, зокрема, зазначається що трапилось, причини та наслідки залиття, акт складається комісією у складі головного інженера виконавця послуг, майстра, слюсаря-сантехніка, з актом ознайомлюються мешканці квартир. Таким чином, встановлено, що залиття квартири позивача відбулося з вини відповідача, який є балансоутримувачем будинку і в силу закону має нести майнову відповідальність за заподіяну шкоду. На підтвердження своїх доводів щодо розміру завданої майнової шкоди, позивач надав рахунок-фактуру № 107 від 07.11.2015 р., згідно якого вартість ремонтно-відновлювальних робіт у пошкодженій внаслідок залиття квартирі становить 13500 грн. Правовою підставою заявлених [PERSON] позовних вимог є норми ст. 1166 ЦК України. Згідно з ч.1 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитки в результаті порушення її цивільних прав, має право на їх відшкодування. Так згідно з приписами ст. 1166 ЦК України, яка встановлює загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду, майнова шкода, завдана неправомірними діями майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Враховуючи вище наведене суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню в порядку, передбаченому ст.174 ЦПК України, оскільки визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи та інтереси інших осіб, у зв'язку з чим на користь [PERSON] слід стягнути матеріальну шкоду у сумі 13500 грн. Також на підставі ст. 88 ч. 1 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача понесені та документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору в межах заявлених вимог в сумі 243,60 грн.

Outcome: approved