Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-23 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до Київської міської ради, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті. [PERSON] ,яка померла [INFO] . Свої вимоги мотивує тим, що [INFO] помер рідний брат [PERSON] , який проживав за адресою: [ADDRESS] , після смерті якого відкрилася спадщина на Ѕ частину квартири за зазначеною адресою. Також, позивач вказує, що єдиним спадкоємцем першої черги після смерті брата була мати [PERSON] , яка [INFO] померла . Після смерті [PERSON] відкрилася відкрилась спадщина на Ѕ частину квартири [ADDRESS] , яка належала останній на праві власності та на Ѕ частину квартири на яку вона мала право у порядку спадкування після смерті сина [PERSON] . Позивач вказує, що 06.07.2019 вона звернулася до П`ятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але їй постановою державного нотаріуса від 06.07.2019 №2150/02-31 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, так як позивач не прийняла спадщину у встановлений законом шестимісячний термін. Посилається на те, що строк на прийняття спадщини було пропущено нею з поважних та об`єктивних причин, так як фактично майже одночасно втратила двох найближчих рідних людей, що негативно позначилося на її душевному стані та психічному здоров`ї. Також, позивач зазначає, що вона як єдина рідна для [PERSON] та [PERSON] , що залишилася займалася вирішенням питань щодо організації їх поховання та несла пов`язані з цим витрати. Раптова, практично одночасна смерть рідних людей, до того ж співпала з хворобою її чоловіка, а тому вона не мала ні часу, ні моральних сил займатися питанням оформлення спадщини. Крім того, зазначає, що після того як її моральний та психічний стан поліпшився, зібрала документи необхідні для прийняття спадщини та 12.07.2019 звернулася до державної нотаріальної контори, де і виявила, що нею пропущено один місяць на прийняття спадщини. Позивач вважає, що вказані причини пропуску є поважними та такими, що позбавили її можливості своєчасно звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, тому просить суд визначити їй додатковий, достатній строк для подання заяв про прийняття спадщини. 20.09.2019 року згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вищезазначену справу було передано до провадження головуючому судді Букіній О.М. Ухвалою суду від 24.09.2019 року в справі відкрито провадження та призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження. Сторонам було направлено копію ухвали від 24.09.2019, також відповідачу було направлено копію позовної заяви із додатками. 22.11.2019 на адресу суду від П`ятої Київської державної нотаріальної контори надійшла належним чином завірена копія спадкової справи №397/2019 після померлої [INFO] [PERSON] . Ухвалою суду від 29.11.2019 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. 19.02.2020 на адресу суду від представника відповідача Київської міської ради - Котової О.В. надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить суд на підставі поданих стороною доказів прийняти рішення згідно чинного законодавства, а справу слухати за відсутності представника. Позивач у судове засідання не з`явилася, від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без участі позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідач Київська міська рада у судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. У відзиві на позовну заяву представник відповідача просить слухати справу за відсутності представника. Суд, врахувавши доводи позивача, викладені у позовній заяві, представника відповідача, викладені у відзиві на позовну заяву, дослідивши та оцінивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, зокрема, з копії паспорта позивача, її прізвище ім`я по батькові - [PERSON] , [INFO] (а.с. 7). Позивач після укладення шлюбу змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу (а.с. 33). З даних свідоцтва про народження встановлено, що батьками [PERSON] , [INFO] , зазначено: батько - [PERSON] та мати - [PERSON] . Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища (а.с. 13) [PERSON] змінила прізвище після державної реєстрації шлюбу на « [PERSON] ». Разом з тим, судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] , виданим 04.12.2018 Солом"янським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у м. Києві (а.с. 3). Також, встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] , виданим [INFO] Соломянським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у м. Києві (а.с. 4). З даних свідоцтва про право власності на житло вбачається, що квартира за адресою: [ADDRESS] , на праві власності належить [PERSON] та [PERSON] , в рівних долях (а.с. 14). 06.07.2019 позивач завернулася до П`ятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак нотаріусом було відмовлено в задоволенні заяви в зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини (а.с. 50). Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із положень ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.80 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Враховуючи викладене та

Outcome: approved