Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-21 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся з позовом до відповідача [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору [PERSON] про усунення перешкод у користуванні частиною домоволодіння,встановлення порядку користування частиною житлового будинку. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що є власником 23/200 частин житлового будинку по [ADDRESS] . Спірна частина будинку складається з трьох жилих кімнат : 13,4 кв.м., 15,7 кв.м., 10,2 кв.м., кухня 7,0 кв.м., ванна кімната 3,6 кв.м., коридор 2,6 кв.м. Він звертався до відповідача [PERSON] з вимогою про укладення договору щодо порядку користування частиною будинковолодіння , а також надати йому ключі від дверей до частини житлового будинку, яким користується відповідач. Проте, відповіді на його вимогу відповідач не надала. Просив суд зобов`язати відповідача не чинити йому перешкод у користуванні23/200 частиною будинковолодіння по [ADDRESS] та встановити порядок користування 23/100 частини вказаного будинку, яким у користування позивачу [PERSON] виділити жилу кімнату 2-1, жилу кімнату 2-3, у користування відповідача виділити житлову кімнату № 2-2, у загальному користуванні залишити кухню, ванну, кімнату, коридор. Зобов`язати відповідача надати позивачу ключі від вхідних дверей 23/100 частини будинку [ADDRESS] . 12.06.2020 року представником позивача [PERSON] - Пропадущим А.В. подано заяву про зміну предмету позову, яка за своїм змістом є заявою про уточнення позовних вимог та в якій представник просив суд зобов`язати відповідача не чинити йому перешкод у користуванні частиною житлового будинку , а саме 23/200 часткою, встановити порядок користування 23/100 частин будинку [ADDRESS] та виділити у користування позивача житлову кімнату № 2-3, у користування відповідача виділити житлову кімнату № 2-1, в загальному користуванні залишити кухню, ванну кімнату коридор. Зобов`язати відповідача надати позивачу ключ від вхідних дверей до 23/100 частин будинку . 15.01.2021 р. представник позивача звернувся до суду із заявою про залишення без розгляду позовних вимог в частині встановлення порядку користування 23/100 частини будинку по [ADDRESS] . Ухвалою Соснівського районного суду міста Черкаси від 25 травня 2020 року відкрито провадження у справі та вирішено її розгляд проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Ухвалою від 15 січня 2021 року позовні вимоги [PERSON] в частині встановлення порядку користування частиною будинку залишено без розгляду. В судовому засіданні представник позивача адвокат Пропадущий А.В. позовні вимоги в редакції уточненої позовної заяви від 12.06.2020 року підтримав, просив суд зобов`язати відповідача [PERSON] не чинити перешкод у користуванні позивачем [PERSON] частиною житлового будинку , а саме 23/200 часток за адресою [ADDRESS] , зобов`язати відповідача [PERSON] надати ключі від вхідних дверей 23/100 частин вказаного будинку, а позовні вимоги щодо встановлення порядку користування 23/200 частин житлового будинку просив залишити без розгляду. Відповідач [PERSON] та її представник [PERSON] в судове засідання не з`явилися, просили суд відкласти розгляд справи на іншу дату, в судовому засіданні 16.12.2020 року проти позову заперечували, посилаючись на ту обставину, що спірний будинок належить сторонам на праві спільної часткової власності, проте частки у ньому не виділені, у зв`язку з чим відсутній предмет такого спору. Відзиву на позовну заяву не подавали. Треті особи [PERSON] , [PERSON] в судове засідання не з"явилися, прчини неявки суду не повідомили. Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи , поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів , поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд. Згідно зі ст.ст. 12,81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення до справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Відповідно ст.355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників) належить їм на праві спільної власності спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності . Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом Згідно ч.1 ст. 356 ЦК України власність двох або більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Виходячи із змісту загальних засад регулювання права власності, що встановлені ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону та за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Норми ст.ст. 317, 319 ЦК України передбачають, що власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном, яке він здійснює на власний розсуд усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Однак в ч.1 ст. 358 ЦК України зазначено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їх згодою . Таким чином, з моменту набуття права власності на житловий будинок, співвласники мають право лише за взаємною згодою володіти та користуватися спільним майном і за жодних правових підстав не мають права вчиняти дій, які були не узгоджені всіма співвласниками. Згідно із договором дарування частини житлового будинку від 28 квітня 2018 року, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Левицькою Е.А. , Пропадущий А.В. діючи від імені [PERSON] та [PERSON] уклали договір дарування за яким [PERSON] подарувала, а [PERSON] прийняв у дар 23/200 частини житлового будинку [ADDRESS] . На підтвердження позовних вимог представником позивача надана суду Інформаційна довідка з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчудження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна від 06.03.2018 року, відповідно до якої житловий будинок по [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності [PERSON] ( частка ј ), [PERSON] ( частка 23/200), [PERSON] ( частка ј), [PERSON] ( частка 27/100), [PERSON] (частка 23/200) , [PERSON] ( частка 27/200), [PERSON] ( частка ј), [PERSON] ( частка 23/200). Підставами набуття права власності на частки у вказаному володінні відповідно до вказаної довідки є : [PERSON] - договір дарування частини житлового будинку від 08.02.2017 року; [PERSON] - договір дарування від 27.06.2014 року; [PERSON] - свідоцтво про право власності б/н від 02.07.1997 року, видане органом приватизації Соснівського райвиконкому; свідоцтво про право на спадщину № 2-7692 від 03.07.1998 року видане Першою Черкаською державною нотаріальною конторою; [PERSON]. - договір дарування від 22.09.2003 року, [PERSON] - свідоцтво про право власності без номера від 07.10.1996 року, видане органом приватизації Соснівського районного виконавчого комітету; [PERSON] - договір дарування від 31.01.2008 року. Відповідно до довідки Комунального підприємства « Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації (а.с.7), яка також надана на підтвердження позовних вимог, станом на 01.01.2013 року домоволодіння [ADDRESS] зареєстровано у Черкаському обласному об`єднаному бюро технічної інвентаризації за [PERSON] на підставі договору дарування від 31.01.2008 року ( частка 23/200); [PERSON] - на підставі свідоцтва про право власності виданого органом приватизації Соснівського районного виконавчого комітету 07.10.1996 року; [PERSON] частка (27/100) - на підставі свідоцтва про право на спадщину виданого Першою Черкаською державною нотаріальною конторою 24.11.2000 року № 4-2150 та свідоцтва про право власності посвідченого Першою Черкаською державною нотаріальною конторою 24.11.2000 року № 4-2148; [PERSON] ( частка ј) на підставі договору дарування посвідченого приватним нотаріусом Фіщук В.Я. 22.09.2003 року № 3755; Свідоцтво про право власності видане органом приватизації Соснівського районного виконавчого комітету 02.07.1997 року та Свідоцтва про право на спадщину, посвідченого Першою Черкаською державною нотаріальною конторою 03.07.1997 року. Частиною першою статті 356 ЦК України передбачено, що власність двох або більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є правом спільної часткової власності. Відповідно до статтей 364 та 367 зазначеного Кодексу кожен із співвласників має право на виділ частки його майна, що є у спільній частковій власності в натурі В судовому засіданні встановлено, що виділ частки позивача ( 23/200) у нерухомому майні не проводився, що підтверджується відповідним правовстановлюючим документом, а саме - договором дарування частини житлового будинку від 28.04.2018 року . Так, відповідно до вищевказаного договору дарування на підставі якого позивач [PERSON] набув права власності на 23/200 частин будинковолодіння по [ADDRESS] , останнім набувалось право власності на частку у житловому будинку з прибудовами( 23/200), без виділення в натурі конкретних житлових приміщень у будинку, що спростовує твердження представника позивача про належність [PERSON] конкретних приміщень у вказаному будинку , позначених у технічному паспорті як квартира або приміщення № 2. Вказаним також спростовуються і твердження позивача щодо здійснення з боку відповідача перешкод у користуванні 23/100 частин будинку та зобов`язання надати ключі від вхідних дверей 23/100 частки будинку, яка відмічена в технічному паспорті на житловий будинок як номер квартири або приміщення № 2., оскільки виділ в натурі такої частки із майна , що є у спільній частковій власності не проводився, та право спільної часткової власності на домоволодіння не припинялося В той час як після виділу частки із спільного нерухомого майна в порядку ст. 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, а власнику, що виділяється та власнику ( власникам), що залишаються , має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого ( інших співвласників), мати окремий вихід , систему життєзабезпечення , тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні ст. 181 ЦК України. Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 04.10 .1991 року « Про практику застосування законодавства, що регулює право приватної власності громадян на житловий будинок « в спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку , яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Відповідно до ст.ст. 76, 81ЦПК України доказами у справі є будь які дані, на підставі яких суд встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обгрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини , на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази , що стосуються предмета спору, з власної ініціативи. Згідно зі ст.77 ЦПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування . Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. На підтвердження позовних вимог щодо усунення перешкод у користуванні частиною будинковолодінням позивачем надано акт опитування сусідів від 05 травня 2020 року , який не може бути взятий до уваги судом, оскільки поданий після пред`явлення позову ( позов подано 27.04.2020 року) без зазначення об`єктивних причин неможливості надання вказаного доказу разом з поданням позовної заяви, а тому є таким, що поданий з порушенням ч.2 ст. 83 ЦПК України та без дотримання вимог частини 4 цієї статті ЦПК. Аналогічно, суд не бере до уваги відповідь Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області на звернення адвоката Пропадущого А.В. від 04.05.2020 року, оскільки такий запит подано адвокатом після пред`явлення позову. Не надано позивачем і доказів щодо усунення перешкод в користуванні часткою у майні шляхом зобов`язання відповідача надати ключі від вхідних дверей, оскільки в судовому засіданні представник позивача не довів за яких обставин ключі від вхідних дверей 23/ 100 частин будинку потрапили в розпорядження відповідача . Так, відповідно до договору дарування частини житлового будинку від 28.04.2018 року, на підставі якого позивач набув права власності на 23/200 частину житлового будинку вказано , що зазначена частина житлового будинку була оглянута обдаровуваними, тобто [PERSON] , та на момент огляду будь-яких недоліків , які б перешкоджали її використанню за призначенням, не виявлено( п.6 договору), а обдаровуваний претензій до дарувальника [PERSON] та його представника , яким виступав Пропадущий А.В. до якісних характеристик відчуджуваної частини житлового будинку - не має. Довідки про результати розгляду звернень позивача до Черкаського відділу поліці , а саме висновки про результати розгляду матеріалів від 06 листопада 2018 року, та довідка від 26.02.2019 року не можуть самі по собі свідчити про порушення прав позивача, оскільки як вбачається з їх змісту при проведенні перевірки [PERSON] повідомив, що звернувся до працівників поліції з метою фіксації події. Натомість йому було роз`яснено право на звернення до суду з метою захисту порушенного права. З урахуванням вищевикладеного, суд вважає , що позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про усунення перешкод у користуванні частиною домоволодіння не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, у зв`язку з чим, у їх задоволенні необхідно відмовити за недоведеністю.

Outcome: dismissed