Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-09 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] , який мотивував тим, що він є власником квартири [ADDRESS] . [PERSON] проживає у квартирі № 62 того ж будинку, поверхом вище. 11.09.2017 року сталося затоплення його квартири з вини відповідача, а саме за результатами обстеження представниками ТОВ «Хаус менеджмент груп» був складений акт № 02/09/17 від 11.09.2017 року, відповідно до якого причиною затоплення квартири № 58 являється несвоєчасне обслуговування внутріквартирних систем водопостачання в квартирі [ADDRESS] , тобто халатне відношення відповідача до санітарно-гігієнічних приладів у своїй квартирі. Відповідач не заперечував своєї вини у затопленні квартири та усно запевнив його, що заподіяна ним шкода буде відшкодована найближчим часом шляхом виконання ремонтно-відновлюваьних робіт за його кошти або в грошовому еквіваленті. Однак, своє зобов`язання не виконав, та в подальшому 13.09.2017 року у розмові з ним відмовився від свого попереднього зобов`язання повідомивши, що відшкодування буде проводитися тільки за рішенням суду. Для визначення вартості відновлювальних робіт він уклав договір з експертом [PERSON] , яким складено Звіт про незалежну оцінку та Висновок про вартість майна та встановлено, що вартість будівельних робіт (заміщення) по відновленню технічного стану (підлоги та оздоблення стін та стелі) у приміщеннях житлових кімнат, кухні та коридорі станом на дату оцінки 15.09.2017 року становить 61100 грн. За проведення експертизи для визначення вартості відновлювальних робіт ним сплачено 400 грн. А тому просив суд стягнути з відповідача [PERSON] грошові кошти в сумі 61100 грн. за завдану йому майнову шкоду, а також 400 грн. за проведення незалежної оцінки завданих збитків та судові витрати у справі. В подальшому позивачем заявлено клопотання про залучення до участі у справі у якості співвідповідачів співвласників квартири [ADDRESS] - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , яке судом задоволено, та уточнено позовні вимоги, а саме позивач просив стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на його користь грошові кошти в сумі 61100 грн. за завдану йому майнову шкоду, а також 400 грн. за проведення незалежної оцінки завданих збитків та судові витрати у справі. В подальшому позивачем подано заяву про збільшення позовних вимог у якій позивач зазначив, що при поданні позову ним не враховані всі витрати, які він змушений був здійснити внаслідок завдання йому матеріальної шкоди затопленням квартири, а саме зазначив, що у зв`язку із завданими збитками він був позбавлений права повноцінного мешкання у власній квартирі та змушений був тимчасово проживати у готелі»Ungweiser» протягом 13 діб, що обійшлося у 5850,00 грн. (13 діб *450 грн.). Також зазначив, що внаслідок затоплення квартири йому завдано моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження його майна, яке він тільки у 2017 році придбав та лише здійснив у ньому капітальний ремонт вклавши власні матеріальні, моральні та фізичні зусилля, позбавленні його права використовувати помешкання для власного проживання, необхідності докладання зусиль для приведеня у належний стан власного помешкання. До сьогодні він перебуває у нервовій та психологічній напрузі, відчуває дискомфорт, постійне відчуття сирості, підвищеної вологості, неприємного запаху у зв`язку із залиттям його єдиного помешкання. Заподіяну йому моральну шкоду оцінює у 50000 грн. А тому з огляду на вищенаведене просить солідарно стягнути з відповідачів 67350,00 грн. матеріальної шкоди, 50000 грн. моральної шкоди та 1344,80 грн. судового збору. В судовому засіданні позивач збільшені позовні вимоги підтримав та просив суд задовольнити позов в повному обсязі. Додав , що спочатку не мав на меті стягувати моральну шкоду а лише хотів відшкодування матеріальних збитків , однак дії відповідачів, які тривалий час, що минув після залиття моєї квартири взагалі не намагалися та не намагаються будь яким чином компенсувати завдані залиттям квартири збитки призвели до того, що він вирішив збільшити позовні вимоги і стягнути з відповідачів також і завдану йому моральну шкоду. Також зазначив , що станом на теперішній час залиття його квартири відповідачами продовжується . Представник позивача в судовому засіданні збільшені позовні вимоги підтримав та просив суд задовольнити позов в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні збільшений позов визнав в частині факту залиття квартири відповідача, однак не погодився з розміром заявленої матеріальної шкоди завданої залиттям, зазначивши, що погоджується з необхідністю відшкодування позивачу матеріальної шкоди в розмірі 20000 грн. В частині відшкодування моральної шкоди позов не визнав, зазначивши, що ним не було завдано позивачу моральної шкоди. Додав , що заявивши клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи не розраховували , що вартість послуг експерта буде високою і тому призначена судом експертиза не була ними проплачена . Відповідач [PERSON] в судовому засіданні збільшений позов визнала в частині факту залиття квартири позивача, а також заявлену позивачем вимогу про відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 20000 грн., та не погодилася із заявленим позивачем розміром матеріальної шкоди завданої залиттям, зазначивши, що такий розмір є завищеним. Моральну шкоду не визнала. Додала , що заявивши клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи не розраховували , що вартість послуг експерта буде високою і тому призначена судом експертиза не була ними проплачена . Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. Як встановлено згідно акту № 02/09/17 про залиття від 1109.2017 року складеного комісією ТОВ «Хаус Менеджемнт Груп», 11.09.2017 року в будинку [ADDRESS] трапилось залиття житлового приміщення. Під час огляду місця залиття встановлено що у квартирі [ADDRESS] на змішувачі збиральної кімнати лопнув шланг в результаті залито квартиру № 58 . Відповідно до вказаного акту причиною залиття квартири № 58 являється несвоєчасне обслуговування внутріквартирних систем водопостачання в квартирі [ADDRESS] . Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно встановлено, що квартира [ADDRESS] належить на праві приватної спільної сумісної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Стаття 22 ЦК України визначає, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до ст.ст. 319, 322 ЦК України власність зобов`язує і власник несе відповідальність за майно, що йому належить. Згідно статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Така особа може бути звільнена від відшкодування шкоди, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до роз`яснень п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. В судовому засіданні відповідачі [PERSON] та [PERSON] визнали факт залиття належної позивачу квартири [ADDRESS] з боку належної їм квартири № 62 у вказаному будинку та завдання в наслідок зазначеного залиття матеріальної шкоди відповідачу, однак заперечили розмір заподіяної шкоди, зазначений позивачем. При цьому суд виходить з того, що цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідачів покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Частиною 1 ст.1190 ЦК України передбачено, що особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Відповідачі є співвласниками квартири [ADDRESS] та ними не спростовано презумпцію їх вини у заподіянні шкоди майну позивача та не надано безспірних доказів того, що шкода була спричинена саме не з їх вини, чи кого-небудь з них. Відповідно до положень ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як встановлено згідно акту № 02/09/17 про залиття від 11.09.2017 року, внаслідок залиття у квартирі № 58 пошкоджено наступне: стіни в кухні і обох кімнат, стіни в коридорі, підлогу в коридорі, підлогу в обох кімнатах, підлогу у кухні. Згідно звіту про незалежну оцінку визначення вартості відновлювальних робіт у кВ. [ADDRESS] , виконаного ФОП [PERSON] , вартість будівельних робіт (заміщення) по відновленню технічного стану (підлога, оздоблення) у приміщеннях житлових кімнат, кухні та коридорі на дату оцінки 15.09.2017 року становить 61100, 00 грн. Відповідачами суду не надано доказів, які б спростовували вказаний у Звіті розмір майнової шкоди завданої залиттям. Ухвала суду від 14.05.2019 року про призначення судової будівельно-технічної експертизи за клопотанням представника відповідачів, згідно листа судового експерта Павлич О.В. від 13.12.2019 року вих. № 031, повернута без виконання, у зв"язку неоплатою вартості проведення експертизи. А тому враховуючи зазначене та те, що факт залиття квартири позивача відповідачами не заперечується, суд приходить до висновку що з відповідачів солідарно підлягає стягненню на користь позивача заподіяна внаслідок залиття майнова шкода в розмірі визначеному звітом про незалежну оцінку від 18.09.2017 року, а саме - 61100,00 грн., а також 400 грн. сплачених за проведення оцінки заподіяних збитків, що підтверджується рахунком № 37 від 15.09.2017 року виданим ФОП [PERSON] та квитанцією № 3248001 від 15.09.2017 року. В той же час, суд не вбачає підстав для задоволення вимоги позивача про стягнення з відповідачів на користь позивача 5850,00 грн. як відшкодування вартості проживання позивача у готелі, оскільки позивачем не доведено необхідність понесення зазначених витрат, зокрема відсутності у нього іншого житла придатного для проживання. Крім того, при зверненні до суду 22.09.2017 року, позивач у позовній заяві не зазначав про проживання у готелі у зв`язку з залиттям належної йому квартири та місцем свого фактичного проживання у позові зазначив: [ADDRESS] . Також позивачем в судовому засіданні не було надано суду необхідних належних та допустимих доказів що підтверджують факт його проживання у готелі в зазначений у позові період. Відповідно до ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, яка полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно ч.1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Як встановлено судом моральна шкода позивача полягала у негативних переживаннях, нервовій та психологічній напрузі у зв`язку пошкодженням його майна, придбаного недавно та після проведення капітального ремонту, необхідності докладення додаткових зусиль для відновлення стану помешкання у зв`язку з відмовою відповідачів відшкодувати шкоду в добровільному порядку. Суд вважає доведеним позивачем спричинення йому моральної шкоди, яка полягає у душевних стражданнях яких він зазнав внаслідок пошкодження належного йому майна, яке сталося з вини відповідачів. Визначаючи розмір грошового відшкодування моральної шкоди , суд враховує характер заподіяної шкоди, глибину фізичних та душевних страждань позивача, а також враховуючи вимоги розумності та справедливості, вважає, що у відшкодування моральної шкоди з відповідачів солідарно на користь позивача слід стягнути 2000,00 грн. Також відповідно до положень ст. 141 ЦПК України з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню сплачений позивачем судовий збір в розмірі 1344,80 грн., а саме по 224,13 грн. з кожного з них. На підставі вищенаведеного та

Outcome: partial