Jurisdiction: civil
Date: 2014-06-01 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідачів [PERSON] та [PERSON] та просив суд постановити рішення, яким визначити йому - позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини яка відкрилась після смерті [PERSON], який помер [INFO] та визнати за ним - [PERSON] право власності на нерухоме майно - квартиру [ADDRESS] в поярдку спадкування після смерті [PERSON], який помер [INFO] В обґрунтування заявлених вимог вказуючи на те, що він - позивач є сином [PERSON], який помер [INFO], однак на час смерті батька вони не проживали однією сім»єю, а тому про смерть батька він дінався лише 21.02.2013 р. коли отримав у Відділі реєстрації аків про смерть відповідне свідоцтво, та в подальшому звернувся 10.02.2014 р. до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлого батька яка складається з квартири [ADDRESS], однак постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії, йому-позивачу було відмовлено в видачі відповідного свідоцтва в зв»язку з тим що ним пропущено встановлений законом шестимісячний строк встановлений для прийняття спадщини, тому він вимушений звернутись до суду з даним позовом та посилаючись на ст..ст. 1261, 1269, 1270, 1271, 1272 ЦК України просив заявлені позовні вимоги задовольнити. Позивач в судовому засіданні підтримав заявлені позовні вимоги та просив їх задовольнити вказуючи на обставини справи викладені в позовній заяві, а також вказував, що його мати і батько вже давно розлучились і проживали окремо, він проживав разом з матір»ю, дійсно тривалий час з батьком не спілкувався, в 2010 р. закінчив університет, намагався розшукати батька чере соціальні мережі, потім дізнався телефон квартири в якій жив батько і коли взимку 2013 р. зателефонував, йому повідомили, що квартира [ADDRESS] продана, і тоді звернувшись до відділу реєстрації смертей м.Києва він отримав свідоцтво про смерть батька. Враховуючи те, що відповідачі позбавили його права на спадщину яка залишилась після смерті батька, не повідомили його про те, що батько помер, не повідомили нотаріуса про те, що крім осіб які подали заяви про прийняття спадщини ще є він-син померлого, який є спадкоємцем першої черги, просив заявлені вимоги задовольнити. Відповідачі [PERSON], [PERSON] в судове засідання не з»явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, направили до суду своїх представників з належним чином оформленими повноваженнями, тому суд вважає можливим розглянути справу в їх відсутності. Представник відповідачки [PERSON] - [PERSON] в судовому засіданні заперечував щодо заявлених позовних вимог та просив в їх задоволенні відмовити вказуючи на їх необгрунованість та безпідставність, вказував на те що жодних доказів поважності пропуску строку для прийняття спадщини суду не надав як і не вказав підстав для визнання за ним права власності на дане нерухоме майно, яке на даний час вже відчужене, зазначав, що його довірителька - дружина померлого, позивача не знала, не спілкувалась з ним і не повідомляла про смерть [PERSON] Предсавник відповідачки [PERSON] - [PERSON] в судовому засіданні заперечував щодо заявлених позовних вимог та просив в їх задоволенні відмовити вказуючи на їх необгрунованість та безпідставність, вказував, що його довірителька це мати померлого [PERSON], вона є людиною похилого віку, дуже погано себе почуває, з позивачем не спілкувалась дуже давно. Представник третьої особи Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з»явися, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, тому суд вважає можливим розглянути справу в їх відсутності. Суд, вислухавши пояснення позивача, представників відповідачів, пояснення свідка [PERSON], дослідивши матеріали справи, вважає, що позовна заява не підлягає задоволенню виходячи з наступного. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] народився [INFO], його батьком відповідно до свідоцтва про народження вказано [PERSON], матір»ю [PERSON] (а.с. 5). Відповідно до свідоцтва про смерть [NUMBER] вбачається, що [PERSON] помер [INFO] дане свідоцтво видане 21.02.2013 р. повторно (а.с. 6). 10.02.2014 р. [PERSON] звернувся до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлого батька [PERSON], який помер [INFO] (а.с. 78). Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 10.02.2014 р. [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину в в»язку з пропуском строку встановленого для прийняття спадщини (а.с. 84). З матеріалів спадкової справи вбачається, що 11.08.2010 р. до нотаріальної контори звернулась [PERSON] з заявою про прийняття спадщини після померлого [INFO] чоловіка [PERSON] (а.с. 32), 04.11.2010 р. з заявою про прийняття спадщини звернулась мати [PERSON] - [PERSON] (а.с. 33). Відповідно до довідки ЄРРЦ філії №805 м.Києва вбачається, що [PERSON] був зареєстрований в квартирі [ADDRESS] з 14.03.1995 р. по день смерті. (а.с. 36). 17.01.2011 р. [PERSON] та [PERSON] видані свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] [PERSON] по ? частині кожній квартири [ADDRESS] (а.с. 63, 64). Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку у шість місяців не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину. За заявою спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови пленуму Верховного суду України „Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 р. № 7 вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Допитана судом в якості свідка [PERSON] вказувала суду на те, що вона є мамою позивача, дійсно в 1997 р. шлюб між нею та батьком позивача було розірвано, син проживав з нею, з батьком були відносини напружені, спілкувались рідко, підтвердила суду те, що про смерть [PERSON] її син-позивач дізнався взимку 2013 р., до даного часу про смерть батька позивачу ніхто не повідомляв. Як встановлено в судовому засіданні та доведено позивач, строк для зверннення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті його батька, він пропустив саме з поважних причини, оскільки будучи юридично необізнаним він не знав про існування шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, також встановлено, що після смерті за короткий проміжок часу обох батьків та рідного сина у позивача дуже погіршився стан здоров'я, що в свою чергу ускладнює збирання необхідних документів та затягує строк їх подачі до нотаріальної контори. На підставі викладеного, враховуючи те, що обставин, що об'єктивно та істотно ускладнювали вчинення позивачем дій, спрямованих на подання заяви про прийняття спадщини судом не встановлено, суд не вважає за можливе визнати причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини поважними. Щодо вимог позивача про визнання права власності на спадкове майно - квартиру [ADDRESS] суд вважає можливим зазначити наступне. Дані позовні вимоги позивачем взагалі необґрунтовані та по суті є взаємовиключаючими з вимогам про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, а крім того позивачем не враховано що є два інші спадкоємці які отримали вже свідоцтва про право власності в порядку спадкування на вказане майно, а тому немає жодних підстав для визнання за позивачем права власності. Як вбачається з матеріалів справи, позивачем сплачено судовий збір в розмірі 243 грн. 60 коп., однак заявлено дві позовні вимоги, а відповідно до п.10 ч.1 ст.80 ЦПК України у позовах які складаються з двох самостійних вимог-загальною сумою всіх вимог, а тому суд вважає доцільним стягнути з позивача не доплачену суму судового збору в розмірі 243 грн. 60 коп. за другу заявлену самостійну вимогу. Враховуючи вищевикладене та на підставі ст.ст. 1220, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. № 7 та

Outcome: approved