Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-13 00:00:00

Позивач 12.11.2020 звернувся до суду з позовною заявою до Прибірської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті свого дядька - [PERSON] , який помер[INFO]. В обґрунтування позову посилається на те, що у встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини через те, що не знав про наявність будь-якого спадкового майна. І лише коли у знайшов державний акт про право власності дядька на земельну ділянку, звернувся в нотаріальну контору, де йому відмовили у заведенні спадкової справи через пропуск строку для прийняття спадщини, тому і звернувся в суд та просить визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 17.11.2020 р. було відкрито провадження у справі та призначено справу до підготовчого засідання на 14.12.2020. Позивач у судове засідання не з*явився. Про день і час слухання справи повідомлені вчасно, належним чином. У позові просили суд про розгляд справи у його відсутність. Представник відповідача у судове засідання не з"явився, про день та час судового засідання повідомлені вчасно, належним чином. Від представника відповідача до суду надійшла заява про розгляд справи у відсутність представника сільської ради, позовні вимоги позивачів визнають в повному обсязі. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні дані. Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 31.10.2019 [PERSON] помер [INFO] . За життя він заповів все своє майно позивачу (своєму племіннику). Заповіт посвідчено 24.01.2017 року секретарем Прибірської сільської ради Іванківського району Київської області і зареєстровано у реєстрі під № 2. Постановою нотаріуса №925/02-31 від 07.10.2020 [PERSON] відмовлено у заведенні спадкової справи через пропуск строку для прийняття спадщини. При цьому у постанові зазначено, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась. Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленогостаттею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Судом встановлено, що позивач названих вище вимог закону не дотрималася та після відкриття спадщини не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Позивач просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті дядька, який помер [INFO] . Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування "роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У постанові у справі № 130/2517/18 від 21.09.2020 ВС зазначив, що на нотаріуса покладено обов`язок щодо повідомлення про необхідність подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом чи про відмову від її прийняття, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивач стверджує, і це ніким і нічим не спростовано, що він не був обізнаний з наявністю на його ім`я заповіту та, відповідно, наявності у нього прав на спадкове майно. Під час вирішення питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини у такому випадку потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Аналогічні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі N 6-1320цс17, від 06 вересня 2017 року у справі N 6-496цс17. З такими висновками погодився Верховний Суд у постановах від 12 вересня 2018 року у справі N 484/3221/17 (провадження N 61-22510св18), від 10 січня 2019 року у справі N 263/1221/17 (провадження N 61-18261св18), від 25 березня 2020 року у справі N 642/2539/18-ц (провадження N 61-5609св19). Як вбачається із заповіту від 24 січня 2017 року [PERSON] заповів [PERSON] своє майно на випадок своєї смерті: земельну ділянку, надану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд касаційної інстанції у окремих своїх постановах керується аксіомою цивільного судочинства: "У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права". Враховуючи обставини справи, наявності заповіту на користь позивача як спадкоємця майна [PERSON] , необізнаність із наявністю заповіту, і самого спадкового майна, що є об`єктивними та істотними труднощами, суд відповідно до положень частини третьої статті 1272 ЦК України дійшов обґрунтованого висновку, що наявні правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved