Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-19 00:00:00

Позивач звернувся в суд із вказаним вище позовом у якому просить стягнути з відповідача в його користь суму премії за серпень 2019 року в розмірі 749,55 грн. В обгрунтування позовних вимог покликається на те, що перебував у трудових відносинах з ПрАТ «НЕК «Укренерго» на посаді начальника Стрийського відділення Інспекції Держенергонагляду у Львівській області відокремленого підрозділу «Держенергонагляд у Західному регіоні» ДП «НЕК «Укренерго», наказом №194-К від 16.12.2015 був звільнений із займаної посади у зв`язку зі зміною в організації виробництва і праці згідно з п.1 ч. 1 ст. 40 КЗпП. Постановою Львівського апеляційного суду від 16.04.2019 поновлений на посаді начальника Стрийського відділення Інспекції Держенергонагляду у Львівській області відокремленого підрозділу «Держенергонагляд у Західному регіоні» ДП «НЕК «Укренерго» та розпочато нарахування заробітної плати. Наказом №549-К від 30.09.2019 був звільнений із займаної посади за угодою сторін згідно з п.1 ч. 1 ст. 36 КЗпП України. Проте, у відповідності до п.5.2.14.4 Колективного договору Держенергонагляд, при виплаті заробітної плати за вересень 2019 року не здійснено виплату премії за серпень 2019 року, тому змушений звернутись з даним позовом до суду. Ухвалою від 28.01.2020 відкрито провадження в справі та постановлено розглядати таку в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін\~20.02.2020, встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву, пред`явлення зустрічного позову. Також позивачу встановлено п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, а відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення. Дана ухвала надсилалась сторонам по справі. Відповідно до ч. 5 ст.\~279\~ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. 20.02.2020 року відповідач подав відзив на позовну заяву суду та докази направлення такого позивачу. В обґрунтування свого заперечення на позовну заяву вказує на те, що позивачу при виплаті середнього заробітку за період з 17.12.2015 по 16.09.2019 було виплачено всі преміальні. Нарахування преміальних проводилося у відповідності до Постанови КМУ від 08.02.1995. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що наказом №194-К від 16.12.2015 [PERSON] звільнений з посади начальника Стрийського відділення Інспекції Держенергонагляду у Львівській області відокремленого підрозділу «Держенергонагляд у Західному регіоні» ДП «НЕК «Укренерго», у зв`язку зі зміною в організації виробництва і праці згідно з п.1 ч. 1 ст. 40 КЗпП. Постановою Львівського апеляційного суду від 16.04.2019 [PERSON] поновлений на посаді начальника Стрийського відділення Інспекції Держенергонагляду у Львівській області відокремленого підрозділу «Держенергонагляд у Західному регіоні» ДП «НЕК «Укренерго» та розпочато нарахування заробітної плати. 17.09.2019 [PERSON] приступив до роботи. Наказом №549-К від 30.09.2019 [PERSON] звільнений із посади начальника Стрийського відділення Інспекції Держенергонагляду у Львівській області відокремленого підрозділу «Держенергонагляд у Західному регіоні» ДП «НЕК «Укренерго» за угодою сторін згідно з п.1 ч. 1 ст. 36 КЗпП України. Проте, у відповідності до п.5.2.14.4 Колективного договору Держенергонагляд, при виплаті заробітної плати за вересень 2019 року не здійснено виплату премії за серпень 2019 року, тому змушений звернутись з даним позовом до суду. Відповідно до\~ст. 5 Закону України «Про оплату праці»\~організація оплати праці здійснюється на підставі: законодавчих та інших нормативних актів; генеральної угоди на національному рівні; галузевих (міжгалузевих), територіальних угод; колективних договорів; трудових договорів; грантів. Суб`єктами організації оплати праці є: органи державної влади та місцевого самоврядування; роботодавці, організації роботодавців, об`єднання організацій роботодавців або їх представницькі органи; професійні спілки, об`єднання професійних спілок або їх представницькі органи; працівники. Згідно із ч. 2\~ст. 2 цього ж Закону\~додаткова заробітна плата - винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій. Відповідно до ч.1\~ст. 15 Закону України «Про оплату праці»\~та частини другої\~статті 97 КЗпП України\~форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною та галузевими (регіональними) угодами. У разі, коли колективний договір на підприємстві не укладено, роботодавець зобов`язаний погодити ці питання з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником), що представляє інтереси більшості працівників, а у разі його відсутності - з іншим уповноваженим на представництво органом. Працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства і колективного договору на підставі укладеного трудового договору (з ч.1\~ст. 21 Закону України «Про оплату праці»). З аналізу зазначених норм випливає, що порядок визначення розміру премії встановлюється в колективному договорі або це питання вирішується профспілкою підприємства. Так, між трудовим колективом та адміністрацією відокремленого підрозділу «Головдерженергонагляд» в Західному регіоні ДП «НЕК «Укренерго» укладено колективний договір на 2016 рік. Умови договору не змінювались з дати укладення Колективного договору та є діючими станом на дату розгляду справи, зокрема в частині виплати премії. Пунктом 5.2.14.1 Колективного договору передбачено, що за конкретні результати роботи щомісячно здійснюється преміювання згідно з Положенням про преміювання працівників Держенергонагляду за основні результати виробничо-господарської діяльності (Додаток 9), враховуючи Перелік виробничих упущень, за які працівники Держенергонагляду можуть були позбавлені преміювання за основні результати виробничо-господарської діяльності повністю або частково (Додаток 9-3, 9-4, 9-7). Відповідно до пункту 5.2.14.4 договору премія за виконання основних результатів виробничо-господарської діяльності виплачується не пізніше місячного строку після закінчення звітного періоду при виплаті зарплати за місяць. Таким чином, зазначеним договором передбачено виплату працівникам відокремленого підрозділу «Держенергонагляд» в Західному регіоні ДП «НЕК «Укренерго» премії за виконання основних результатів фінансово-господарської діяльності за місяць, а відтак невиконання роботодавцем положень вказаного акту є порушенням конституційних гарантій на винагороду за працю. Статтею 11 КЗпП України\~та\~статтею 2 Закону України «Про колективні договори і угоди»\~передбачено, що колективний договір укладається на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форм власності і господарювання, які використовують найману працю і мають права юридичної особи. Відповідно до\~ст. 18 КЗпП України\~положення колективного договору поширюються на всіх працівників підприємства, установи, організації незалежно від того, чи є вони членами професійної спілки, і є обов`язковими як для власника або уповноваженого ним органу, так і для працівників підприємства, установи, організації. Відповідно до п. 8\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.12.1999 №13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці», при вирішенні спорів про виплату премій, винагороди за підсумками роботи за рік чи за вислугу років, надбавок і доплат необхідно виходити з нормативно-правових актів, якими визначено умови та розмір цих виплат. Працівники, на яких поширюються зазначені нормативно-правові акти, можуть бути позбавлені таких виплат (або розмір останніх може бути зменшено) лише у випадках і за умов, передбачених цими актами. З мотивів відсутності коштів у проведенні вказаних виплат може бути відмовлено в тому разі, коли вони обумовлені в зазначених актах наявністю певних коштів чи фінансування. Згідно з ч.4\~ст. 97 КЗпП України\~власник або уповноважений ним орган чи фізична особа не має права в односторонньому порядку приймати рішення з питань оплати праці, що погіршують умови, встановлені законодавством, угодами, колективними договорами. Відповідно до пункту 3.5 додатку 9 до колективного договору відокремленого підрозділу «Головдерженергонагляд» на 2016 рік «Положення про преміювання працівників Держенергонагляду за основні результати виробничо-господарської діяльності», премія нараховується за фактично відпрацьований час, враховуючи робочі дні перебування у службовому відрядженні, на посадовий оклад (тарифну ставку) з надбавками і доплатами згідно з переліком (додаток 9-1 до Положення). Згідно інформаційної довідки ДП «НЕК «Укренерго» від 26.09.2019 № 01/37280 розмір окладу за посадою начальника відділення ВП «Держенергонагляд у Західному регіоні» ДП «НЕК «Укренерго» становить 14991 грн. Розмір премії за серпень 2019 по Держенергонагляду визначений на рівні 5%, однак із наявних матеріалів справи не вбачається, що така премія за серпень 2019 року [PERSON] нараховувалась. Враховуючи встановлені в ході розгляду справи обставини, а також те, що діями відповідача порушено трудові права позивача, суд дійшов висновку, що з ПрАТ «НЕК «Укренерго» на користь [PERSON] необхідно стягнути премію за серпень 2019 року у розмірі 749,55 грн. Відповідно до п. 6\~ст. 264 ЦПК України\~під час ухвалення рішення суд вирішує питання як слід розподілити між сторонами судові витрати, а тому згідно з вимогами\~ст. 141 ЦПК України\~та ст. 4 Закону України „Про судовий збір" з відповідача слід стягнути судовий збір в дохід спеціального фонду Державного бюджету України в сумі 768,40 грн. На підставі ст.ст.11,\~15,\~97 КЗпП України,\~Закону України «Про оплату праці»,

Outcome: approved