Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-25 00:00:00

Позивач звернувся 9 вересня 2016 року до суду з позовом до відповідачки, в уточненій позовній заяві (а.с.27-28) просить стягнути з відповідачки на свою користь у відшкодування матеріальної шкоди внаслідок залиття його квартири 4 643 грн.,та судові витрати. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що12 травня 2015 року сталося залиття належної йому квартири [ADDRESS] з квартири №100 цього ж будинку, власником якої є відповідачка. Факт залиття підтверджується актом обстеження квартири №75, №3 від 14.05.2015 року,згідно яким внаслідок залиття пошкоджено шпалери на стелі- 5 кв.м., на стінах - 10 кв.м., ламінований паркетна підлозі - 15 кв.м. Комісією встановлено, що причиною залиття став витік води з шлангу холодного водопостачання з квартири №100, яка розташована безпосередньо над його квартирою.Відповідачка на його неодноразові вимоги відмовляється відшкодувати завдану шкоду. Згідно звіту про оцінку розмір матеріального збитку,завданого залиттям, становить 4 643 грн, без урахування ПДВ. В судовому засіданні позивач позов підтримав, пославшись на викладені в позовній заяві обставини. Також пояснив, що він був відсутній місяць у своїй квартирі, приїхав 12 травня 2015 року та виявив факт залиття його квартири. Він є головою ОВББ «Наш будинок-83». У штаті цієї організації сантехник та інші фахівці відсутні, тому для складання акту спеціалісти не були залучені. Він - позивач- був присутній при складанні акту,члені комісії провели також обстеження квартири відповідачки, яка відчинила двері, а він особисто в квартиру не заходив, був в коридорі та бачив умивальникз лівого боку санвузлу відповідачки. Причиною залиття стало протікання внаслідок нещільного приляганняшлангу, який з'єднує умивальник зі стояком холодного водопостачання. Також зазначив, що комісія обстежила й квартиру №99, яка також розташована над його квартирою, мешканець цієї квартири відчинив двері, однак залиття з цієї квартири не було. Відповідачка позов не визнала.Зазначила, що позовні вимоги є надуманими, а викладене в позовній заяві не відповідає дійсності, ніякого залиття з її квартири не було та не могло бути, оскільки вона у 2013 р. провела у своїй квартири якісні ремонтні роботи, особливу увагу приділяючи якості сантехнічних робіт. Акт, наданий позивачем,єповністю фальсифікованим, до неї ніхто не звертався з приводу залиття, ніяка комісія не проводила обстеження її квартири, до неї в квартиру ніхто не приходив, та вона не відмовлялась від підпису, як зазначено в акті. Вперше вона дізналась про претензії позивача, отримавши судову повістку. У неї з позивачем виникли неприязні стосунки, як з головою ОВББ, тому він звернувся до суду з надуманим позовом. Крім того, зазначила, що позивач дав неправдиві покази, нібито приймав участь у обстеженні її квартири та складанні акту, оскільки пояснив в суді, що бачив з коридору умивальник, однак у неї взагалі немає умивальника.Також зазначила, що е залиття з її квартири позивача взагалі неможливо, оскільки її квартира не розташована безпосередньо над квартирою позивача, а має лише загальну стіну. Вона зверталась до голови ОВББ за запитом про надання поверхового плану для доведення вказаних обставин, однак [PERSON] навмисно такий план не надає, а надав суду довідку КП БТІ про те, що її квартира частково розташована над квартирою відповідача. При цьому розташування квартир не вказано, тому і надана довідка позивачем взагалі не доводить можливості залиття квартири позивача з її квартири. Також зазначила, що вона заявляла суду клопотання щодо виклику та допиту як свідків осіб, які підписали акт, наданий позивачем, оскільки вважає його фальсифікованим, однак вказані особи не бажають давати показання в суді,та до суду не з'являються, а [PERSON], який підписав акт, повідомив її, що позивач підставив його цим підписом, та він не буде ходити по його справах до суду. За таких обставин вона відмовилась від свого клопотання про допит свідків, які складали акт, та вважає, що позивач не довів своїх позовних вимог. Представник відповідачки [PERSON] підтримала вказані доводи відповідачки та зазначила, що оцінка завданої шкоди проведена лише на підставі пояснень позивача, про що зазначено у звіті, за відсутності будь-яких об'єктивних даних. Вважає, що жодних достовірних доказів на підтвердження своїх вимог позивач не надав. Вислухавши пояснення сторін, представника відповідачки, дослідивши матеріали справи, допитавши свідка, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та задоволенню не підлягають з таких підстав. На підставі договору купівлі-продажу від 04.10.2012 за позивачем [PERSON] зареєстровано право власності на однокімнатну квартиру [ADDRESS] , ум.Харкові житловою площею 15,4 кв.м., загальною площею 20, 9кв.м. На підставі договору купівлі-продажу від 25.12.2012 за відповідачкою [PERSON] зареєстровано право власності на однокімнатну квартиру [ADDRESS] , у м.Харкові житловою площею 13,4 кв.м., загальною площею 18,1кв.м. Квартира № 100 розташована на 5 поверсі, а квартира №75- на четвертому. Даних щодо розташування цих квартир суду не надано. Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Як роз'яснено у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв'язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна одночасна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення. На підтвердження позовних вимог позивачем надано суду акт№3 від 14 травня 2015 року обстеження житлового приміщення - квартири [ADDRESS],складений комісією ОВМБ «Наш будинок 83», затверджений керівником вказаного ОСББ «[PERSON] Вакті зазначено, що комісія у складі: [PERSON], [PERSON], [PERSON]. провела обстеження квартири №75 за вказаною адресою, при обстеження був присутнім власник квартири №75 [PERSON], власник квартири №100 [PERSON] В результаті огляду встановлено,що 12 травня 2015 року внаслідок залиття, причиною якого став витік води з шлангу ХВС з квартири №100, що розташована на 5-му поверсі, над приміщенням квартири №75, у квартири №75 встановлено пошкодження шпалер на стелі - 5 кв.м., на вікнах - 10 кв.м., пошкодження ламінованого паркету на підлозі - 15 кв.м. Вакті зазначено,що власнику квартири №100 необхідно замінити шланг у квартирі №100, та за свій рахунок виконати ремонт. Також в акті зазначено, що власник квартири 100 від підпису відмовився. Позивачем також наданий суду звіт, складений за його замовленням ТОВ «Центр оцінки та маркетингу», яке має кваліфікацію оцінювача та відповідний сертифікат, про оцінку розміру матеріального збитку,завданого залиттям,що сталось 12 травня 2015 року,власнику квартири [ADDRESS]. Згідно з вказаним звітом станом на 21 липня 2016 року ринкова вартість розміру матеріального збитку,завданого залиттям, внаслідок якого пошкоджено шпалери на стелі в коридорі - 5 кв.м., шпалери на стіні в коридорі- 10 кв.м., ламінований паркет на підлозі у кімнаті - 15 кв.м., становить (без урахування ПДВ) 4 643 грн. Як зазначено у звіті оцінювачем, він складений на підставі акту про залиття№3 від 14 травня 2015 року, складеного комісією ОВББ, копії договору купівлі-продажу квартири від 02.10.12 року, копії плану квартири №75. У звіті зазначено,що оцінювачем проведено обстеження квартири №75, та виявлені пошкодження, які за припущенням можуть бути слідами залиття. Згідно з п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкової території, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 та відповідно до додатку до листа Мінжитлкомунгоспу від 29 серпня 2008 року № 20-8-18 факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка у відповідності до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету, затвердженого начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. В акті повинно бути відображено зокрема: характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість) та висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року № 12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» також зазначено, що при складенні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. Якщо винуватець події відмовляється підписувати акт, необхідно запросити свідків з числа сусідів. Вони також можуть засвідчити факт затоплення та скласти опис пошкоджень та зіпсованого майна. Тобто факт залиття квартири, характер залиття та його причини наслідки має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов'язкової участі винної особи. Наданий позивачем акт не відповідає вимогам п. 2.3.6. вказаних Правил.Так, у наведеній нормі зазначається, що: „У разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4)". Далі за текстом вказаних правил наводиться типовий акт залиття квартири. У типовому акті про залиття чітко зазначено, що акт повинен складатися комісією у складі: голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка, представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку. В акті повинно бути відображено: дата складання акту (число, місяць, рік):прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності: прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини: завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. У разі відмови від підпису особи в акті має бути зазначено причини відмови від підпису. В порушення наведених положеньмайстер технічної дільниці, майстер ремонтної дільниці, слюсар-сантехнік при складанні акту присутніми не були. Посилання позивача на відсутність у штаті спеціаліста-сантехника судом до уваги не приймається, оскільки складання акту з порушеннями призводить до визнання вказаного доказу недопустимим незалежно від причин, з яких не було дотримано наведених положень. Крім того, в акті не конкретизована і причина залиття, не зазначено, з якого саме приміщення в квартирі відповідачки мав місце витік води з шлангу холодного водопостачання. Підпис відповідачки в акті про залиття відсутній, зазначено, що вона відмовилась від підпису, однак причини відмови всупереч наведеним положенням від підпису не наведені, та факт її відмови від підпису не підтверджений підписами свідків. При цьому перелік та розмір пошкоджень, а також причини залиття були визначені за участі лише однієї заінтересованої сторони - позивача, а участь відповідачки у складанні цього акту та факт обстеження її квартири позивачем не доведено. Не надав позивач суду і доказів розташування своєї квартири по відношенню до квартири відповідачки, не підтвердивши свої доводи щодо можливості залиття його квартири з квартири відповідачки, на що він посилається в позові. Свідок [PERSON] пояснила ,що вона близькою подругою відповідачки, часто приходить до неї в квартиру. В період з 11 по 25 травня 2015 року вона приходила до неї щоденно. Вона це добре запам'ятала, оскільки в цей період була знатна подія - у доньки позивачки був перший звітний концерт, до якого вона - свідок - допомагала їй підготуватись, у зв'язку з чим щодня приходила в квартиру відповідачки займатись з дитиною. Жодного залиття з квартири відповідачки не було, ані в цей період ані в інший час. Та взагалі виключено залиття з її квартири, оскільки вона в 2013 або в 2014 році зробила якісний ремонт, в ході якого виконано всі сантехнічні роботи. Кожен день відповідачка, виходячи з квартири, перекриває крани з водою, та дуже відповідальне ставиться до утримання сантехнічного обладнання. Також цей свідок підтвердила покази відповідачки щодо того, що в квартирі відповідачки взагалі відсутній умивальник, тому відповідач не міг його бачити з коридору, про що дав пояснення. Доказів на спростування вказаних показань свідка позивачем не надано. За таких обставин наданий позивачем акт №3 від 14 травня 2015 року є недопустимим доказом, тому суд його до уваги не приймає. Наданий позивачем звіт оцінювача про оцінку заподіяноїшкоди також не доводить позовних вимог, оскільки складений на підставі вказаного акту про залиття, який є недопустимим доказом, об'єктивно не доводить факт залиття, причину залиття, про проведення оцінки майнової шкоди відповідачка не повідомлялась. Відповідно до ч.1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Згідно ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. У відповідності до ст.ст. 11, 60 ЦПК України суд розглядає справу не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін чи інших осіб, які беруть участь у справі. Кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і докази подаються сторонами і іншими особами, які беруть участь у справі. Згідно ч.4 цієї ж статті доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 2 ст. 59 ЦПК України, обставини справи, якi за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватисьіншими засобами доказування. Відповідно до ч. 1 ст. 143 ЦПК України, для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі. Суд, дотримуючись положень ч.4 ст. 10 ЦПК України з метою сприяння всебічному і повному з'ясуванню обставин справи, роз'яснив позивачу право заявити клопотання про проведення судової експертизи для визначення причини залиття, суми заподіяної шкоди, а також про допит свідків, які підписали акт про залиття квартири, наданий ним на підтвердження вимог, однак позивач відмовився заявляти такі клопотання, пославшись на те, що вважає, що наданими суду письмовими доказами повністю доведені його позовні вимоги. Відповідно до ст. 212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. За наведених обставин суд приходить до висновку, що позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження заявлених позовних вимог, а тому у повному обсязі відмовляє в задоволенні позову. Відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Відповідно до ст. 79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. До витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать, зокрема, витрати на правову допомогу;витрати сторін та їх представників, що пов'язані з явкою до суду;витрати, пов'язані із залученням свідків. Оскільки суд відмовляє в позові, підстави для стягнення з відповідачки понесених позивачем витрат на оплату судового збору відсутні, а вимоги щодо стягнення судових витрат з позивача відповідачкою у даній справі не заявлені.

Outcome: dismissed