Jurisdiction: civil
Date: 2016-10-03 00:00:00

Позивач звернувся в суд з позовом, в якому просить звільнити з-під арешту, накладеного 15.09.2009 відділом державної виконавчої служби Святошинського РУЮ в м. Києві (постанова АК № 451368 від 15.09.2009), та зняти обтяження (арешт нерухомого майна) зареєстроване в Єдиному реєстрі заборон відчужень об'єктів нерухомого майна 17.09.2009 за № 9066500 на нерухоме майно - предмет іпотеки: 1/2 частини квартири за адресою: [ADDRESS], що належить на праві власності [PERSON]. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що ПАТ КБ «Приватбанк», який є правонаступником ЗАТ КБ «ПриватБанк», на підставі договору іпотеки від 02.10.2007, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Лисенком О.О., зареєстрованим в реєстрі за № 10601, набув прав іпотекодержателя щодо переданого в іпотеку нерухомого майна - квартири за адресою: [ADDRESS]. У зв'язку з порушенням основного зобов'язання, забезпеченого даною іпотекою, на підставі рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 21.09.2009 звернуто стягнення на предмет іпотеки для задоволення вимог позивача за кредитним договором від 28.09.2007 № KIV0GA00000173, укладеного між [PERSON] та ЗАТ КБ «ПриватБанк». Разом з цим, на даний час позивач позбавлений можливості здійснити свої законні права та інтереси, оскільки в ході реалізації предмета іпотеки було встановлено, що 15.09.2009 відділом державної виконавчої служби Святошинського РУЮ в м. Києві в рамках виконавчого провадження відносно боржника [PERSON] накладено арешт на 1/2 частини квартири за адресою: [ADDRESS], яка виступає предметом іпотеки. Крім того, позивач вказує, що ПАТ КБ «Приватбанк» як іпотекодержатель, має переважне право перед іншими кредиторами задовольнити свої вимоги за рахунок майна, яке передане в іпотеку, а тому зазначений арешт накладений на предмет іпотеки незаконно. 13.04.2016 представником ПАТ КБ «ПриватБанк» подано заяву про зняття арешту із зазначеного вище нерухомого майна. ВДВС Святошинського РУЮ в м. Києві відмовлено у задоволенні даної заяви. З наведених підстав позивач просить позов задовольнити. Представник позивача - ПАТ КБ ''ПриватБанк" в судове засідання не з'явився. Згідно із заявою, просив розглянути справу в його відсутність, згодний на розгляд справи в заочному порядку. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився. Про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини своєї неявки суд до відома не поставив, з заявою про розгляд справи у його відсутності до суду не звертався. Треті особи [PERSON], [PERSON], ВДВС Святошинського РУЮ в м. Києві, ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України в судове засідання не з'явились, явки своїх представників не забезпечили, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. При таких обставинах, з урахуванням положень ст.ст. 169, 224 ЦПК України, а також того, що позивач не заперечує проти вирішення справи у порядку передбаченому статтею 224 ЦПК України, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи в заочному порядку на підставі наявних доказів, у відсутності сторін, третіх осіб та їх представників. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 02.10.2007 між ЗАТ КБ «ПриватБанк», правонаступником якого є ПАТ КБ «Приватбанк», та [PERSON] укладено договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Лисенком О.О., зареєстрований в реєстрі за № 10601, відповідно до якого [PERSON] передав в іпотеку ЗАТ КБ «ПриватБанк» нерухоме майно - квартиру за адресою: [ADDRESS] 02.10.2007 відомості про вказане забезпечення внесено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Лисенком О.О. до Державного реєстру іпотек. Крім того, 02.10.2007 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Лисенком О.О. до Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна внесено відомості про обтяження предмету іпотеки, а саме заборону на його відчуження. Як далі вбачається з матеріалів справи, у зв'язку з порушенням основного зобов'язання, забезпеченого іпотекою, на підставі рішення Солом'янського районного суду м. Києва від 21.09.2009 звернуто стягнення на предмет іпотеки, що належить на праві приватної власності [PERSON], шляхом продажу предмету іпотеки іпотекодержателем будь-якій особі-покупцеві, та в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором від 28.09.2007 № KIV0GA00000173, укладеного між [PERSON] та ЗАТ КБ «ПриватБанк», в розмірі що становить 73 470, 29 дол. США. Відповідно до відомостей наявних у Інформаційній довідці з Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна від 23.05.2016 №59654712 слідує, що 17.09.2009 ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, як реєстратором у вказаному реєстрі заборон зареєстровано обтяження у виді решту нерухомого майна, а саме, 1/2 частини квартири за адресою: [ADDRESS] Вказане обтяження зареєстроване на підставі постанови ВДВС Святошинського РУЮ у м. Києві від 15.09.2009 АК №451368. Таким чином, нерухоме майно, яке виступає предметом іпотеки за договором іпотеки від 02.10.2007, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Лисенком О.О., зареєстрованим в реєстрі за № 10601, арештоване постановою державного виконавця, у зв'язку з чим, позивач позбавлений можливості реалізувати свої права іпотекодержателя за договором іпотетки. Листом від 20.04.2016 В/13 державний виконавець повідомив позивача про неможливість скасування арешту майна, який накладений на підставі постанови від 15.09.2009 АК №451368, оскільки рішення судів та органів влади, для забезпечення виконання яких і накладено арешт, на даний час залишаються боржником не виконаними. За змістом ч. 4 ст. 54 Закону України «Про виконавче провадження», у разі накладення державним виконавцем арешту на майно для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, заставодержатель цього майна має право на звернення до суду з позовом про зняття арешту із заставленого майна. У ст. 1 Закону України «Про іпотеку» визначено, що іпотека - вид забезпечення виконання зобов'язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов'язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. За ст. 33 Закону України «Про іпотеку», звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. Згідно положень ч.ч. 2, 6, 7 ст. 3 Закону України «Про іпотеку», взаємні права і обов'язки іпотекодавця та іпотекодержателя виникають з моменту державної реєстрації іпотеки відповідно до закону. У разі порушення боржником основного зобов'язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет окремого права чи вимоги на передане в іпотеку нерухоме майно виникає відповідно до закону, таке право чи вимога має пріоритет над вимогою іпотекодержателя лише у разі його/її виникнення та реєстрації до моменту державної реєстрації іпотеки. Пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації. Як вбачається з матеріалів справи, на час розгляду зобов'язання за кредитним договором від 28.09.2007 № KIV0GA00000173, укладеним між [PERSON] та ЗАТ КБ «ПриватБанк», залишається невиконаним. Таким чином, позивач, як іпотекодержатель, має переважне право одержати задоволення своїх вимог за вказаним кредитним договором за рахунок предмета іпотеки перед іншими кредиторами. Арешт предмета іпотеки в інтересах третіх осіб, які не є іпотекодержателями цього майна, не відповідає вимогам закону, оскільки порушує законні права та інтереси іпотекодержателя. З урахуванням зазначеного позовні вимоги ПАТ КБ «Приватбанк» зняття арешту накладеного постановою ВДВС Святошинського РУЮ в м. Києві від 15.09.2009 АК № 451368 є законними та обґрунтованими, а тому суд приходить до висновку, що в цій частині позов належить задовольнити. Що стосується позовних вимог в частині зняття обтяження (арешт нерухомого майна) зареєстрованого в Єдиному реєстрі заборон відчужень об'єктів нерухомого майна 17.09.2009 за № 9066500, тобто, фактично вимог про скасування запису про проведену державну реєстрацію обтяження, то дані вимоги задоволенню не підлягають, оскільки ДП «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, не було залучене до участі у справі в якості відповідача, а тому відповідне рішення має бути прийнято державним реєстратором в межах компетенції. На підставі викладеного вище,

Outcome: partial