Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-02 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] , державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України, треті особи - ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», відділ ДВС Бердянського міськрайнного управління юстиції про визнання прилюдних торгів недійсними. Позов мотивує тим, що нею було отримано акт про реалізацію предмета іпотеки від 03.11.2017р., згідно якого було реалізоване належне їй на праві власності нерухоме майно - двокімнатна квартира, загальною площею 50,1 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] , державним підприємством «СЕТАМ» шляхом проведення електронних торгів і покупцем став відповідач по справі- [PERSON] , який придбав квартиру за 363 570 грн. Позивач вважає, що результати електронних торгів та акт про реалізацію предмета іпотеки з продажу квартири є недійсними з огляду на допущені при їх проведенні численні порушення діючого законодавства, а саме те, що електронні торги проводились без експертної оцінки квартири експертом - оцінювачем, яка є обов`язковою для проведення електронних торгів нерухомим та іншим майном, вартість якого перевищує сто неоподаткованих мінімумів доходів громадян на підставі звіту про оцінку майна, який утратив свою чинність, тому що від моменту підписання звіту про оцінку майна суб`єктом оціночної діяльності до дня проведення прилюдних торгів минуло понад шість місяців, тому, позивач, прохав суд визнати недійсними прилюдні торги, проведені 17 жовтня 2017 року із продажу арештованого нерухомого майна, що належить позивачу. [PERSON] вказала, що враховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених законодавством. Оцінка нерухомого майна, на яке звернуто стягнення, здійснюється з метою визначення стартової ціни для здійснення подальшої реалізації арештованого нерухомого майна на прилюдних торгах та, враховуючи предмет стягнення, яким є нерухоме майно, проведення оцінки здійснює незалежний суб`єкт оціночної діяльності на замовлення державного виконавця, який після складення акта опису та арешту майна, його вилучення, введення оцінки й отримання звіту про оцінку майна передає його на реалізацію на прилюдних торгах у порядку і на умовах, визначених законодавством. Позивач також вказав, що оцінка майна є дійсною впродовж шести місяців з моменту її проведення незалежно від строків передання та реалізації майна, на яке звернуто стягнення, на прилюдних торгах. Прилюдні торги повинні бути проведені в двомісячний строк від дня одержання спеціалізованою організацією заявки державного виконавця на їх проведення. Ухвалою Бердянського міськрайонного суду Запорізької області 22 червня 2018 року по вказаній цивільній справі було призначено судову товарознавчу експертизу та провадження було зупинено. Ухвалою Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 16 липня 2019 року провадження по справі було поновлено. Позивач та його представник -[PERSON] в судовому засіданні підтримали позовні вимоги та надали судові пояснення, аналогічні, викладеним в позовній заяві. Відповідач та його представник -[PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнали у повному обсязі, надали судові пояснення, аналогічні, викладеним у відзиві на позов. Представник державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України до суду не з`явилися, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Представник третьої особи- ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» до суду не з`явився, надав судові заяву про розгляд справи за його відсутності, прохав суд відмовити у задоволенні позову. Представник третьої особи-Бердянського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області в судовому засіданні вважав позовні вимоги необгрунтованими та прохав відмовити у їх задоволенні. Суд, заслухав учасників справи, дослідивши письмові матеріали справи, вважає що позов не підлягає задоволенню з огляду на таке. В ході судового розгляду з`ясовано, що у відділі примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області перебуває зведене виконавче провадження № 49969084 щодо [PERSON] . З метою виконання вищевказаного виконавчого провадження, 22.01.2016 року державним виконавцем складено акт опису та арешту майна боржника, згідно якого описано та арештовано двокімнатну квартиру, загальною площею 50,1 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] , яка належала на праві власності [PERSON] . Відповідно до статті 58 Закону України «Про виконавче провадження» від 21 квітня 1999 року № 606-XIV (чинному на момент проведення прилюдних торгів) державним виконавцем, згідно відповідної постанови державного виконавця з метою оцінки вищевказаного майна було залучено в особі суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання [PERSON] . 04.04.2017 року до відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби надійшов звіт про оцінку арештованого нерухомого майна, згідно якого вартість вищевказаного арештованого майна визначена оцінювачем в розмірі 519387,00 грн. За вказаною ціною вищезазначене майно було передано на реалізацію. З`ясовано, що призначені на 21.07.2017 року електронні торги за стартовою ціною 519387,00 грн. не відбулися через відсутність допущених учасників торгів; 04.09.2017 року були призначені другі електронні торги за стартовою ціною 415509,60 грн., але не відбулися через відсутність допущених учасників торгів. Судом встановлено, що за результатами проведення 17.10.2017 року електронних торгів, згідно протоколу № 291441 реалізоване майно за ціною 363570,90 грн. придбав [PERSON] . Відповідно до пункту 2 розділу VIІ Порядку реалізації арештованого майна, ствердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5 зменшення ціни предмета іпотеки на електронних торгах проводиться відповідно до вимог статті 49 Закону України «Про іпотеку». За приписами ч.2 ст. 49 Закону України «Про іпотеку», якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим частиною першою цієї статті, за результатами перших прилюдних торгів, призначається проведення на тих же умовах других прилюдних торгів, які мають відбутися протягом одного місяця з дня проведення перших прилюдних торгів. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на других прилюдних торгах становить 80 відсотків. Якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим частиною першою цієї статті, за результатами других прилюдних торгів призначається проведения у тому самому порядку третіх прилюдних торгів. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на третіх прилюдних торгах становить 70 відсотків початкової вартості майна. Актом старшого державного виконавця від 03.11.2017 року реалізоване шляхом проведення електронних торгів майно - двокімнатну квартиру, загальною площею 50,1 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] , передано покупцю [PERSON] . Від реалізації вказаного майна кошти були перераховані на рахунок депозитних сум відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області і за їх рахунок частково погашено заборгованість перед стягувачем, сплачено виконавчий збір та витрати по виконавчому провадженню. Вищевказаний акт послугував підставою для видачі свідоцтва про придбання нерухомого майна з електронних торгів, виданого 20.11.2017 року приватним нотаріусом Бердянського міського нотаріального округу Романченко В.В. за реєстровим № 3159, на ім`я [PERSON] , що став переможцем електронних торгів, протокол № 291441. Відповідно до частини четвертої статті 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим положенням. Частиною третьою статті 62 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 58 цього Закону. Тимчасовий порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затверджений Наказом Міністерства юстиції України 16 квітня 2014 року, який втратив чинність з 18 січня 2016 року згідно з наказом Міністерства юстиції України від 22 грудня 2015 року (далі - Тимчасовий порядок), визначав порядок реалізації майна, зокрема в Розділі 2 вказано, що реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 58 Закону України «Про виконавче провадження». Згідно із частиною першою статті 58 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки нерухомого майна та майна, вартість якого перевищує сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, державний виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання, який здійснює свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Відповідно до частини п`ятої статті 58 вказаного Закону звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно. Тимчасовим порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів передбачено підстави й порядок призначення повторних електронних торгів, а також порядок уцінки нереалізованого майна. Так, згідно з пунктом 6 розділу 5 вказаного Тимчасового порядку, якщо до часу завершення електронних торгів не надійшла жодна цінова пропозиція, електронні торги вважаються такими, що не відбулися. Відповідно до пунктів 1, 2 розділу 8 Тимчасового порядку у разі якщо електронні торги не відбулися, нереалізоване майно (лот), яке (який) виставлялося (виставлявся) на електронні торги, підлягає уцінці (повторній уцінці). Уцінка (повторна уцінка) майна проводиться відповідно до статті 62 Закону України «Про виконавче провадження». За змістом пунктів 5, 6 розділу 8 Тимчасового порядку уцінка майна проводиться державним виконавцем у десятиденний строк з дня визнання електронних торгів такими, що не відбулися, після чого реалізація майна за вказаною ціною повинна бути проведена в місячний строк з дати проведення перших електронних торгів. Повторні електронні торги проводяться в місячний строк з дня проведення уцінки (повторної уцінки) майна згідно з вимогами, визначеними цим Порядком. Вартість майна, зазначена в уцінці (повторній уцінці), є стартовою ціною реалізації майна на повторних електронних торгах. Другі (треті) електронні торги предмета іпотеки проводяться в місячний строк з дати проведення перших (других) електронних торгів відповідно. У статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Проведення прилюдних торгів з реалізації майна за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який утратив чинність, є підставою для визнання цих торгів недійсними лише за умови порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Згідно висновку судової оціночно- будівельної експертизи № 628-18 від 24.04.2019 року, ринкова вартість цілого об`єкту нерухомого майна, розташованого по [ADDRESS] станом на 17.10.2017 року, визначена порівнялним підходом (з округленням) імовірно складала - 516693,00 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Відповідно до п. 3. постанови Кабінету Міністрів України, від 10 вересня 2003 р. N 1440 «Про затвердження Національного стандарту N 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав» ринкова вартість - вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу. Судом встановлено, що початкова ціна продажу зазначеної квартири на других прилюдних торгах, що відбувалися 04.09.2017 року становила 415 509,60 грн., що складало 80 % від початкової ціни- 519387, 00 грн., ціна продажу на третіх торгах, що відбувалися 17.10.2017 року, склала 363570,90 грн., що склало 70 % від початкової вартості - 519387,00 грн. Тому суд враховує сталу судову практику, відповідно до якої порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України "Про виконавче провадження" № 606-ХІV від 21 квітня 1999 року, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо (ст. ст. 18, 24-27, 32, 33, 55, 57 цього Закону), то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом (зокрема, ч. 7 ст. 24, ч. 4 ст. 26, ч. 3 ст. 32, ч. 3 ст. 36, ч. 2 ст. 57, ст. ст. 55, 85 Закону). Під час розгляду справи позивачем не надано суду доказів, що після відкриття виконавчого провадження вона оскаржувала дії (бездіяльність) державного виконавця, у тому числі звіт про оцінку майна. З урахуванням викладеного,суд дійшов висновку, що в розумінні п. 3. постанови Кабінету Міністрів України, від 10 вересня 2003 р. N 1440 «Про затвердження Національного стандарту N 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» ринковою вартістю проданого майна є саме ціна 363570,90 грн., за котру відбулася реалізація цього нерухомого майна, та що була визначена після уцінки початкової ціни майна на 30%, оскільки, електронні торги 21.07.2017 року за початковою ціною в 519387,00 грн, не відбулося у зв`язку з відсутністю учасників. Отже, висновки судової оціночно- будівельної експертизи № 628-18 від 24.04.2019, котрим визначено відповідно до висновку ринкову вартість об`єкту нерухомого майна- квартири, розташованої по [ADDRESS] , визначена порівняльним підходом, на дату проведення електронних торгів, станом на 17.10.2017 р., у розмірі 516693, 00 грн. повністю узгоджуються з іншими наявними в матеріалах справи письмовими доказами: листом ДП «Сетам» від 27.06.2017 року, яким установлено день проведення перших електронних торгів на 21.07.2017 року з початковою ціною продажу майна - 519387, 00 грн. Позивач, як підставу для визнання прилюдних торгів недійсними зазначає порушення вимог пунктів 2.6, 2.7, 3.2 Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 27.10.1999р. №68/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02.11.1999 року .№745/4038. Однак, зазначений нормативно - правовий документ втратив чинність на підставі Закону України від 18.01.2016 р, №1620-15, отже, не регулює правовідносини, щодо проведення прилюдних торгів, що відбулися 17.10.2017 року. Зазначені правовідносини на час проведення торгів регулювалися Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5. Відповідно до пункту 1 розділу 11 Порядку реалізації арештованого майна реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження». Якщо вартість майна боржника визначено в рішенні суду, виконавець передає майно на реалізацію за ціною, визначеною судовим рішенням, без проведення визначення вартості чи оцінки такого майна, крім рішень про конфіскацію майна. Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна. Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною). В розумінні Порядку реалізації арештованого майна, електронні торги це продаж майна за принципом аукціону засобами електронних торгів через Веб-сайт, за яким його учасником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Встановлено, що продаж майна здійснюється за процедурою, яка складається з підготовки до проведення торгів, проведення торгів, визначення переможця та оформлення результатів торгів. Кожний з етапів даної процедури повинен здійснюватися за певними правилами. Протокол електронних торгів з повною інформацією про переможця торгів є підставою для складання державнимм виконавцем акту про проведені електронні торги, який є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, а у випадку придбання нерухомого майна документом, на підставі якого нотаріусом дається свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів. З огляду на це, порушення встановлених порядком правил проведення торгів є підставою недійсності прилюдних торгів. Згідно ч. 3. 5, 6 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» у разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, значения вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведения оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-дениий строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, означеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно. Якщо строк дійсності звіту про оцінку майна закінчився після передачі майна на реалізацію, повторна оцінка такого майна не проводиться ( абз.2 частини 6 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» в редакції, що діяла на час існування спірних правовідносин). Однак, позивач не зазначив у позові обставини, що підтверджують збіг строку чинності звіту про оцінку майна до передачі майна на реалізацію та не надав докази, які б підтверджували цю обставину. Відтак, твердження позивача про те, що під час проведення електронних торгів звіт про оцінку майна втратив свою чинність і це суттєво вплинуло на права позивача, не відповідають нормам ч. 6 ст. 57 Закону України «При виконавче провадженим», в редакції, яка діяла на час існування спірних правовідносин, та п.1 розділу 2 Порядку реалізації арештованого майна. Законом України «Про виконавче провадження» та Порядком реалізації арештованого майна не встановлено обов`язку організатора торгів чи державного виконавця, після передачі майна на реалізацію, знімати майно з реалізації у зв`язку з втратою чинності звіту про оцінку майна. Отже, на момент проведення оскаржуваних електронних торгів у організатора торгів були відсутні правові підстави для зняття лота з реалізації, а відтак підстави для визнання електронних торгів та їх результатів недійсними відсутні. Верховний Суд у своїй постанові від 24.04.2019 р. у справі №61-38687 св18 дійшов правового висновку, що "головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результати торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними". В ході судового розгляду встановлено, що обставини, на які посилається позивач, не існують та позивачем не доведено наявність у неї порушеного суб`єктивного права з боку відповідачів, способом захисту якого є визнання прилюдних торгів недійсними. Позовна заява не містить посилань саме на порушення порядку зберігання майна та на обставини, які б стосувалися зберігання квартири [ADDRESS] , не надано доказів, що підтверджували б порушення зберігання спірної квартири. Отже, за змістом положень ст. 13 ЦК України цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. З урахуванням закріплених у п. 6 ст. 3 ЦК України засад справедливості, добросовісності та розумності, що спонукають суд до врахування при вирішенні спору інтересів всіх сторін, при розгляді справ, з огляду на те, що [PERSON] , який є переможцем конкурсу, діяв добросовісно, визнання недійсними оспорюваних прилюдних торгів за наведених вище обставин призведе до порушення його прав та охоронюваних законом інтересів, про що свідчить і усталена судова практика, і практика Європейського суду з прав людини. У рішенні Європейського суду з прав людини від 20.10.11 в справі «Рисовський проти України» зазначений суд дійшов висновку про те, що ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються. Отже, суд, встановивши обставини, щодо відсутні порушення правил проведення торгів, які б могли вплинути на результати торгів та недоведеністю позивачем порушення його прав, оскільки не доведено, що вартість майна, визначена експертом оцінювачем у висновку, який використано органом державної виконавчої служби при формуванні стартової ціни підвищилася, оскільки сам лише факт проведення торгів після закінчення строку дії звіту про оцінку майна є формальним і не може бути безумовною підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, оскільки підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, однак сукупність цих обставин позивачем під час розгляду справи не доведено. Оцінивши всі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про безпідставність твердження позивача про порушення його прав шляхом заниження вартості початкового продажу арештованого майна, а тому в задоволенні позовних вимог, слід відмовити. На підставі вищевикладеного та

Outcome: dismissed