Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-14 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до Об`єднаної територіальної громади в особі Марківської селищної ради Марківського району Луганської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - 3 місяці. Свої вимоги обгрунтовує тим, що [INFO] померла [PERSON] . [INFO] його бабуся з боку батька - [PERSON] повідомила йому, що [PERSON] за життя на випадок своєї смерті залишила два заповіта, посвідчених секретарем Краснопільської сільської ради Марківського району Луганської області Солдатко Т.В. від 08.02.2019 р., зареєстрованих в реєстрі за № 4 та за № 5, відповідно до яких вона заповіла йому земельну ділянку площею 2,7533 га та бабусі [PERSON] земельну ділянку площею 8,4830 га призначені для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, які розташована на території Краснопільської сільської ради Марківського району Луганської області, правонаступником якої є Марківська селищна рада Старобільського району Луганської області. 24.06.2021 його бабуся [PERSON] оформила свою частину спадщини, отримавши свідоцтво про право на спадщину за заповітом, тому він відразу, 05.07.2021 звернувся до державного нотаріуса Марківської державної нотаріальної контори Ченакала О.Є. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно, що належало померлій [PERSON] . Проте державний нотаріус відмовив у видачі свідоцтва, посилаючись на пропуск строку, встановленого для прийняття спадщини, про що виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 05.07.2021 року. Вважає, що строк для прийняття спадщини він пропустив з поважних причин, оскільки йому не було відомо про наявність заповіту на його ім`я та відразу ж коли дізнався про його наявність звернувся до нотаріуса. Крім того, 01.09.2017р. по 01.07.2021р. він навчався у відокремленому підрозділі «Старобільський технікум Луганського національного аграрного університету» на денній формі навчання та не часто приїжджав додому та рідко спілкувався з [PERSON] , яка являлась його двоюрідною бабусею з боку діда по батькові. Сторони в судове засідання не з`явилися, були належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи. Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, через канцелярію суду подали заяву про розгляд справи в їх відсутність, вказавши, що на позовних вимогах наполягають та просять їх задовільнити. Відповідач, голова Марківської селищної ради Марківського району Луганської області, до початку судового засідання на електронну адресу суду надіслав заяву, в якій справу просив розглядати без участі його представника. В силу положень ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд на основі всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження, кожного наявного у матеріалах справи доказу окремо, а також у їх сукупності, встановив наступні обставини, та відповідно до них визначив такі правовідносини. Позивач має паспорт громадянина України серії [NUMBER] від 13.02.2015 місцем його реєстрації з 13.11.2015 вказано: [ADDRESS] , має картку платника податків [NUMBER] (а.с.4). Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 21 грудня 2020 року Марківським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) [PERSON] померла [INFO] в с. Гераськівське Марківського району Луганської області (а.с.5) [PERSON] на праві власності належала земельна ділянка, площею 2,7533 га, кадастровий номер 4422584400:08:002:0031, призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Краснопільської сільської ради Марківського району Луганської області, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯК № 633737 від 31.08.2012 р., (а.с.12), на яку вона за життя на випадок своєї смерті залишила заповіт на його їм`я, посвідчений секретарем Краснопільської сільської ради Марківського району Луганської області Солдатко Т.В. від 08.02.2019 р., зареєстрованого в реєстрі за № 4 (а.с. 9). Також [PERSON] на праві власності належала земельна ділянка, площею 8,4830 га, кадастровий номер 4422584400:09:002:0022 згідно Державного акту на право приватної власності на землю серії IV - ЛГ № 042425 від 04.03.2002 р., право власності в порядку спадщини за заповітом на яку оформила його бабуся [PERSON] (а.с.10-11). [PERSON] звернувся до Марківської державної нотаріальної контори з заявою про про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , проте державний нотаріус видав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, мотивуючи її тим, що спадкоємець заяву про прийняття спадщини не подавав, разом зі спадкодавцем на момент смерті не проживав (а.с.13). Таким чином судом встановлено, що існує спір з приводу спадкового майна за законом. Вирішуючи спір суд виходить з наступного. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265 цього Кодексу\~(частини перша, друга\~статті 1223 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку. Таким чином виникли правовідносини, що регулюються Таким чином виникли цивільно правові відносини, що регулюються нормами Глави 87 «Здійснення права на спадщину" Книги 6\~Цивільного кодексу України, «Спадкове право». Вирішуючи питання про наявність чи відсутність підстав для задоволення заяви судом застосовані норми матеріального та процесуального права виходячи при цьому з наступного Відповідно до ч. 3\~ст. 12 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч.1\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1\~ст. 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч. 2\~ст. 1220 ЦК України\~часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя\~статті 46 цього Кодексу)., Встановлено, що позивач [PERSON] з 13.11.2015 зареєстрований в [ADDRESS] , а [PERSON] на момент смерті проживала по [ADDRESS] , що підтверджується довідкою виконавчого комітету Марківської селищної ради Марківського району Луганської області від 26.04.2021 №103 (а.с.14). Отже для позивача встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини розпочався 17.12.2020р. та сплинув 17.05.2020р. Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 05 липня 2021 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки разом зі спадкодавицею позивач не проживав на момент її смерті та в шестимісячний строк після її смерті до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини не звернувся. Із письмових пояснень свідка [PERSON] встановлено, що [PERSON] є її онуком. Їй було відомо, що [PERSON] залишила заповіт на ім`я її онука [PERSON] і заповіла йому земельну ділянку площею 2,7533 га. З 01.09.2017 по 01.07.2021 [PERSON] навчався у відокремленому підрозділі "Старобільський технікум Луганського національного аграрного університету" на денній формі навчання. В період навчання мешкав у гуртожитку технікуму , розташованому в с. Веселе Старобільського району, до дому приїжджав не часто. За життя спадкодавиці підтримував з нею родинні відносини, але в період його навчання рідко зустрічались і спілкувались. Після закінчення навчання 02.07.2021 [PERSON] приїхав додому і в ході бесіди вона запитала чому він не оформляє свою частину спадщини, на що той відповів, що йому не відомо про наявність заповіту. (а.с.16) Свідок [PERSON] дала аналогічні письмові пояснення та додала, що [PERSON] є її сином та вона була присутня при розмові її сина з бабусею [PERSON] коли та повідомила про наявність заповіту на його ім`я. Згідно з ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Аналогічне містить і з п. 24\~Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7\~де зазначено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3\~ст. 1272 ЦК Українипро\~надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у Постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Аналогічна позиція висловлена у постанові Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 червня 2019 року справа № 565/1145/17, провадження № 61-38298св18. Для визнання поважними причин пропуску строку для прийняття спадщини необхідно встановити об`єктивні обставини, які перешкоджали позивачу звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Так суд встановив, що позивач з 01.09.2017 по 01.07.2021 навчається у відокремленому підрозділі "Старобільський технікум Луганського національного аграрного університету" на денній формі навчання, що підтверджується копією студенського квитка серії [NUMBER] , який дійсний до 01.07.2021р. (а.с.15). Після закінчення навчання 02.07.2021 він приїхав додому, де й дізнався про наявність на його ім`я заповуту на частину спадкового майна, яке залишилося після смерті [PERSON] . Суд вважає, що наведені причини пропуску строку ( навчання на денній формі з 01.09.2017 по 01.07.2021 та необізнаність про наявність заповіту) слід визнати поважними та такими, що перешкоджали спадкоємцю подати відповідну заяву про прийняття спадщини у визначений законодавством шестимісячний строк та є достатньою підставою для надання позивачеві додаткового строку у відповідності до приписів ч.3\~ст. 1272 цього Кодексу. Згідно з п. 6 ч.1\~ст. 264 ЦПК України\~під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат. Згідно ч.1\~ст.141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином суд вважає необхідним стягнути судовий збір з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved