Jurisdiction: civil
Date: 2017-02-27 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду в розмірі 3 500 грн., що була заподіяна внаслідок прориву контактної мережі тролейбуса, мотивуючи тим, що 29 вересня 2016 року близько 09 години ранку, позивач, рухаючись на своєму автомобілі марки «Mitsubishi Lanser», реєстраційний номер [NUMBER], по проспекту Перемоги в м.Києві в напрямку площі Перемоги, не доїжджаючи Повітрофлотського шляхопроводу, зупинилась на червоний сигнал світлофора. У цей час відбувся порив контактної мережі тролейбуса маршруту № 5, внаслідок чого електричними дротами було завдано механічних пошкоджень її автомобілю. На на місце прибула за викликом слідчо-оперативна група Шевченківського УП ГУНГТ у м. Києві у протоколі огляду місця події, шляхом огляду автомобіля позивача встановила механічні пошкодження. Автомобіль був відремонтований позивачем 04.11.2016 р. за власний кошт, вартість ремонтних робіт становить 3 500 грн. Позивач вважає, що оскільки шкода її автомобілю завдана джерелом підвищеної небезпеки і Відповідач по справі є суб'єктом, який здійснює його утримання, обслуговування та експлуатацію, то саме на нього має бути покладений обов'язок по відшкодуванню завданої їй матеріальної шкоди у вигляді витрат на відновлювальний ремонт в розмірі 3 500 грн. В судовому засіданні позивач підтримала заявлені позовні вимоги у повному обсязі, та надала пояснення, аналогічні вищенаведеним, додавши, що працівники ПАТ "Київпастранс" приїхали на місце події та стали ремонтувати проводи, ніхто з учасників місця пригоди не полишав. Представник відповідача в судовому засіданні проти позовних вимог заперечував, через канцелярію суду подав письмові заперечення, де посилаючись на те, що не виконала вимоги ПДР та перемістила транспортний засіб, не зберігши до приїзду слідчо-оперативної групи органів внутрішніх справ. Крім того, в протоколі огляду місця події від 29.09.2016 року слідчим СВ Шевченківського УП ГУНП в м.Києві зазначено лише характер ушкоджень автомобіля, однак жодним чином не встановлено і не зафіксовано, чим, де та коли вони завдані. Також немає жодного рішення чи постанови суду, що встановлювали б нанесення шкоди і вину посадових осіб та працівників КП «Київпастранс». Вважає, що наданий позивачем наряд-заказ про вартість відновлюваного ремонту не можна вважати доказом на підтвердження розміру матеріальної шкоди. Суд, встановивши обставини справи і перевіривши їх доказами, вважає позов таким, що підлягає задоволенню, за таких підстав. В судовому засіданні достовірно встановлено, що 29 вересня 2016 року близько 09.00 год. позивач [PERSON] керувала автомобілем марки «Mitsubishi Lanser», реєстраційний номер [NUMBER], рухалась по проспекту Перемоги в м.Києві в напрямку площі Перемоги, не доїжджаючи Повітрофлотського шляхопроводу, відбувся порив контактної мережі тролейбуса маршруту № 5, який рухався попереду, внаслідок чого електричними дротами було завдано механічних пошкоджень її автомобілю. Висновком ДОП Шевченківського УП ГУНГТ у м. Києві від 05.10.2016 р.у зафіксовані вказані вище події, крім того шляхом огляду автомобіля позивача працівники поліції встановили наступні пошкодження: 1) вм'ятини та відшарування лакофарбового покриття, довжиною приблизно 12 см, шириною приблизно 1 см та глибиною приблизно 4 мм; 2) подряпини лакофарбового покриття у вигляді розірваних ліній від краю капоту до середини. Пошкодження у вигляді вм'ятини та відшарування знаходиться на передньому капоті з лівої сторони від лівого краю на відстані приблизно 10 см, та від краю верхньої сторони, приблизно - 25 см. Також, виявлено пошкодження у вигляді подряпини лакофарбового покриття на передньому бампері з лівої сторони на згибі. Крім того, зазначені обставити підтверджуються також протоколом огляду місця події від 29.09.2016 року, складеному слідчим СВ Шевченківського УН ГУ НП в м.Києві. Позивач звернулася до виконавчого органу Київської міської Ради - Київської міської державної адміністрації, з метою встановлення відповідальної організації за обрив тросової системи 29.09.2016 р. Департаментом транспортної інфраструктури від 28.10.2016 року за № 053-7861 надіслано позивачу лист, де Департамент транспортної інфраструктури КМДА повідомляє, що в місті Києві контактна мережа трамваю та тролейбуса знаходиться на балансі відокремленого підрозділу комунального підприємства «Київпастранс» Служби енергетичного забезпечення та зв'язку. 29 вересня 2016 року, близько 9-ї години, на просп. Перемоги № 14 стався обрив тросової системи, причиною обриву було падіння штанги тролейбуса 5-го маршруту (бортовий номер 2653), внаслідок падіння обірваної поперечини було пошкоджено сім транспортних засобів. 04.11.2016 р. позивач звернулася на станцію технічного обслуговування автомобілів «Lancer Servis» (ФОП [PERSON]), де за нарядом-замовленням від 04.11.2016 року було виконано відновлювальний ремонт автомобіля - покраска та рихтовка капота. Відповідно до вказаного наряду-замовлення, вартість робіт по наданню послуг з технічного обслуговування і ремонту, склала 3 500 грн. Про повну оплату позивачем відновлювального ремонту свідчить товарний чек № 0979 від 04.11.2016 р. виданий ФОП [PERSON]. На підставі ст.22 ЦК України позивач, як особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Згідно ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст.ст. 1, 15 Закону України «Про міський електричний транспорт» Відповідач є юридичною особою, яка в установленому законом порядку надає транспортні послуги, здійснюючи експлуатацію та утримання об'єктів міського електричного транспорту, до яких відноситься не тільки рухомий склад - тролейбуси, а й контактні мережі. Згідно ст. 13 Закону України «Про міський електричний транспорт», на перевізника покладено обов'язок утримувати рухомий склад та інші об'єкти міського електричного транспорту у належному стані, створювати умови для проведення їх державного технічного огляду. Згідно п. 2.7.1.1. Правил експлуатації трамвая та тролейбуса, затверджених Наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству від 10.12.1996 року № 103, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 06.03.1997 р. за № 66/1870 (з наступними змінами та доповненнями), далі - Правила, до системи електропостачання трамвая та тролейбуса належать кабельні та повітряні лінії первинного електропостачання, тягові підстанції, які приймають змінний струм і перетворюють його на постійний, кабельні та повітряні лінії постійного струму й контактні мережі. Пунктом 2.1.1. Правил визначено, що споруди та обладнання міського ектротранспорту повинні забезпечувати безпечну роботу рухомого складу за умов дотримання встановленої швидкості руху. Відповідно до п. 2.7.1.2 Правил, експлуатацію, технічне обслуговування, планово-попереджувальні та непланові ремонти, реконструкцію та розвиток системи електропостачання здійснює електротехнічний і допоміжний персонал електрогосподарства, що є відповідною службою Відповідача. Повне управління здійснює керівництво відповідного структурного підрозділу підприємства. Згідно з п. 2.7.3.2.1 Правил, утримання, технічне обслуговування і ремонт контактних мереж повинні здійснюватися відповідно до системи технічного бслуговування і ремонту, затвердженої Державним комітетом України з питань житлово-комунального господарства. При цьому, згідно п. 2.7.3.1.2 Правил, контактні мережі трамвая та тролейбуса повинні відповідати Правилам влаштування електроустановок, Правилам техніки безпеки при експлуатації електроустановок споживачів, нормативно-технічній "документації на проектування систем електропостачання трамвая та тролейбуса, Правилам пожежної безпеки, Правилам промислової санітарії та охорони навколишнього середовища, цим Правилам. Таким чином, з огляду на ст.ст. 1, 15 Закону України «Про міський електричний транспорт» КП «Київпастранс» є юридичною особою, яка в установленому законом порядку надає транспортні послуги, здійснюючи експлуатацію та утримання об'єктів міського електричного транспорту, до яких відноситься не тільки рухомий склад - тролейбуси, а й контактні мережі. Згідно ст. 13 цього Закону, на перевізника покладено обов'язок утримувати рухомий склад та інші об'єкти міського електричного транспорту у належному стані, створювати умови для проведення їх державного технічного огляду. Згідно статті 1187 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов'язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утримання бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює та інших осіб. Шкода завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об'єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Згідно ч.1 ст.1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" № 6 від 27.03.1992р. (далі - ПП ВСУ № 6), шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. У пункті 4 ПП ВСУ № 6 під володільцем джерела підвищеної небезпеки розуміється юридична особа або громадянин, що здійснюють експлуатацію джерела підвищеної небезпеки в силу права власності, повного господарського відання, оперативного управління або з інших підстав (договору оренди, довіреності тощо). Не вважається володільцем джерела підвищеної небезпеки і не несе відповідальності за шкоду перед потерпілим особа, яка управляє джерелом підвищеної небезпеки в силу трудових відносин з володільцем цього джерела. Як вже зазначалось, що згідно листа Департаменту транспортної інфраструктури КМДА № 053-7861 від 28.10.2016 року, в місті Києві контактна мережа тролейбуса знаходиться на балансі відокремленого підрозділу комунального підприємства «Київпастранс» Служби енергетичного забезпечення та зв'язку, тому є всі підстави ввжати, що здійснюючи свою діяльність відповідач зобов'язаний підтримувати мережу у належному технічному стані, а вразі завдання джерелом підвищеної небезпеки, матеріальної шкоди - зобов*язаний відшкодувати таку шкоду. Заперечення представника відповідача спростовуються також відтвореним в судовому засіданні відеозаписом місця ДТП, наданим позивачем, на якому зафіксоване місце обриву контактної мережі тролейбуса та його наслідки у вигляді механічних пошкоджень автомобіля, власником якого є позивач, що відбулось саме 29.09.2016 р. Суд, даючи оцінку вищезазначеним доказам, приходить висновку про те, що вимоги позивача про відшкодування заподіяної їй матеріальної шкоди обґрунтовані, та задовольняє їх в повному обсязі за стягненням з відповідача на користь позивача суми в розмірі 3 500,0 грн. Також, відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України стягненню з відповідача на користь позивача підлягають витрати, понесені позивачем по оплаті судового збору у розмірі 551,20 грн. На підставі вищевикладенного, ст.ст.22, 1166, 1172 ЦК України, ст.ст.1, 13, 15 Закону України «Про міський електричний транспорт»,

Outcome: approved