Jurisdiction: civil
Date: 2014-11-09 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до Комунального житлово-експлуатаційного підприємства Глевахівської селищної ради Васильківського району Київської області та просив стягнути з відповідача на свою користь заподіяну матеріальну шкоду внаслідок залиття нежилого приміщення в сумі 205848,00 грн., 20000,00 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди, 2258 грн. 48 коп. сплаченого судового збору та 1400,00 грн. витрат за проведення експертної грошової оцінки вартості проведення відновлювального ремонту нежилих приміщень. Свої вимоги позивач обґрунтовував тим, що йому на праві приватної власності належить нежиле приміщення по [ADDRESS]. 24.10.2013 р. у нежилому приміщенні було виявлено залиття, внаслідок чого на підлозі виявлено шар стічної води, висотою до 25 см, наявний різкий неприємний запах від нечистот, від дії стічної води гіпсокартонні плити пошкоджені, на стелі плити пошкодженні по усій площі (129,5 кв.м), на стінах гіпсокартонні плити пошкоджені повністю та розсипались висотою до 35 см від підлоги по всьому периметру. Крім цього, в результаті затікання стічної води пошкоджений утеплювач з скловати: на стелі на усій площі 129,5 кв.м та на стінах площею 457,0 кв.м, вийшла з ладу система освітлення: п'ять плафонів освітлення впали і розбилися, а чотирнадцять в результаті затікання води пошкодилися та вийшли з ладу, вхідні та внутрішні двері в кількості семи одиниць набрякли і деформувались, у зв'язку з чим вийшли з ладу. Підлога залита водою і пошкоджено покриття з лінолеуму по всій площі. В результаті затікання води потріскалась та здулась по всій площі стяжка підлоги та завдана інша матеріальна шкода. Позивач звернувся до відповідача з заявою про затоплення його нежитлового приміщення. 24.10.2013 р. комісією КЖЕП Глевахівської селищної ради було складено Акт обстеження нежитлового приміщення. З метою визначення заподіяного розміру шкоди та вартості ремонтно-відновлювальних робіт нежилого приміщення ТОВ «Агентство Експертної Оцінки» було виконано Висновок про вартість проведення відновлювального ремонту нежилого приміщення після його залиття (дата оцінки - 13.11.2013 р., дата складання звіту - 20.11.2013 р.), відповідно до якого вартість нанесених збитків в результаті затоплення нежилого приміщення по [ADDRESS] визначена в розмірі 205848,00 грн. Також позивач вважає, що йому внаслідок залиття нежилого приміщення в результаті винних та неправомірних дій відповідача було завдано моральну шкоду, яка полягає в порушенні права власності позивача, зокрема внаслідок пошкодження нежилого приміщення каналізаційними стоками, позивач зазнав переживань та страждань з приводу того, що відповідач, який пошкодив майно та повинен відповідати за свої дії, протягом майже півроку не має на меті добровільно відшкодувати заподіяні матеріальні збитки або ж провести ремонтно-відновлювальні роботи. Тому позивач перебуває в постійній нервовій та психологічній напрузі, що призвело до погіршення стану здоров'я позивача та вплинуло на відносини в сім'ї та на роботі. Крім того, залиття квартири створило для нього дискомфорт та нервове напруження, оскільки постійно відчувається в приміщенні сирість, волога та запах стоків. Позивач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги уточнили та просили стягнути з відповідача на користь позивача 208435 грн. 20 коп. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття нежилого приміщення відповідно до висновку експерта №8141 судової будівельно-технічної експертизи від 29.09.2014 р., 1400 грн. 00 коп. витрат на проведення експертної грошової оцінки вартості проведення відновлювального ремонту нежилих приміщень, 20000,00 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди, витрати за сплату судового збору. Позивач та представник позивача зазначили, що відповідач за весь час функціонування житлового будинку неналежним чином здійснював утримання будинку, профілактичних заходів по прочищенню каналізаційних стоків не проводив, внаслідок чого сталося залиття нежитлового приміщення позивача. Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав, посилаючись на те, що позов є необґрунтованим, оскільки вважає, що це була разова аварійна ситуація, забиття сталося внаслідок викиду великої кількості зерна з невстановленої квартири, каналізаційна система регулярно прочищалась, що підтверджується актом загального огляду жилого будинку [ADDRESS], від 21.02.2013 р., графіком перевірки стану герметизації інженерних вводів в житлових будинках КЖЕП Глевахівської селищної ради на 2013 р., актом перевірки стану герметизації інженерних вводів № 25 від 16.08.2013 р., паспортом готовності до роботи в опалювальний період 2013/2014 р. [ADDRESS]. Крім того, вважає, що в нежитловому приміщенні, що належить позивачу, встановлено унітаз, насос відкачування стоків, трубопровід від унітаза, що приєднані з порушенням технічних норм, а тому було порушено нормальну систему водовідведення. Заслухавши сторони, дослідивши письмові матеріали, висновок експерта № 8141 судової будівельно-технічної експертизи Незалежного інституту судових експертиз, суд вважає, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав. Як встановлено в судовому засіданні, позивачу на праві власності належить нежиле приміщення загальною площею 129,4 кв.м по [ADDRESS], що підтверджується Витягом про державну реєстрацію прав, виданим 18.10.2012 р. Комунальним підприємством Київської обласної ради «Васильківське міжрайонне бюро технічної інвентаризації» на підставі договору купівлі-продажу № 1100 від 16.10.2012 р. (а.с 12-13). Згідно з рішенням виконавчого комітету Глевахівської селищної ради Васильківського району Київської області від 21.08.2006 р. виконавцем житлово-комунальних послуг, які надаються власникам (наймачам) жилих та нежилих приміщень будинку [ADDRESS] визначено Комунальне житлово-експлуатаційне підприємство Глевахівської селищної ради. У зв'язку з цим КЖЕП Глевахівської селищної ради зобов'язано забезпечити утримання цих новозбудованих жилих будинків і закріпленої за ними прибудинкової території, в тому числі проводити реєстраційну роботу з населенням. Утримання вказаних жилих будинків, надання комунальних послуг їх мешканцям здійснювати відповідно до ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» на підставі договорів. Як вбачається із положень статуту Комунального житлово-експлуатаційного підприємства Глевахівської селищної ради, предметом і метою діяльності підприємства серед інших є прийомка, транспортування очищення фекальних стоків (п.2.2.2) а також технічна експлуатація та ремонт санітарно-технічного обладнання та інших інженерних комунікацій переданих підприємству для забезпечення комунальних послуг споживачів (п.2.2.3). Підприємство несе повну відповідальність усім належним йому на праві власності майном за додержання вимог до якості продукції та інших правил здійснення господарської діяльності (п.6.20) (а.с.106-114). 24.10.2013 р. у нежитловому приміщенні позивача було виявлено залиття. У зв'язку з цим 24.10.2013 р. позивач звернувся до Комунального житлово-експлуатаційного підприємства Глевахівської селищної ради із заявою про необхідність обстеження нежилого приміщення для визначення наслідків пошкодження його в результаті затоплення каналізаційними водами, внаслідок чого 24.10.2013 р. комісією відповідача в присутності позивача було складено Акт обстеження нежитлового приміщення, в якому зазначено, що обстеження проводилось у зв'язку з заявою про затоплення нежилого приміщення стічними водами, яке було виявлено позивачем 24.10.2013 р. Встановлено, 24.10.2013 р. у нежитловому приміщенні позивача було виявлено залиття, внаслідок чого виявлено шар стічної води, висотою до 25 см, наявний різкий неприємний запах від нечистот, від дії стічної води гіпсокартонні плити пошкоджені, на стелі плити пошкодженні по усій площі (129,5 кв.м), на стінах гіпсокартонні плити пошкоджені повністю та розсипались висотою до 35 см від підлоги по всьому периметру. Крім цього, в результаті затікання стічної води пошкоджений утеплювач з скловати: на стелі на усій площі 129,5 кв.м та на стінах площею 457,0 кв.м, вийшла з ладу система освітлення: п'ять плафонів освітлення впали і розбилися, а чотирнадцять в результаті затікання води пошкодилися та вийшли з ладу, вхідні та внутрішні двері в кількості семи одиниць набрякли і деформувались, у зв'язку з чим вийшли з ладу. В даному будинку система каналізації обслуговується КЖЕП Глевахівської селищної ради систематично. Будь-яких претензій, скарг про засмічення каналізації, інших недоліків системи водовідведення зі сторони мешканців під'їзду до 24.10.2013 р. не надходило, оглядові колодязі системи водовідведення, розташовані на прибудинковій території, на період виконання вказаних аварійних робіт не засмічені і чисті. З метою забезпечення доступу до трубопроводів водовідведення і виконання аварійно-відновлювальних робіт, у місцях знаходження заглушок, які були закриті і цілі, гіпсокартонні плити демонтовані. З допомогою гнучкого тросу, після неодноразових спроб система водовідведення була прочищена. З трубопроводів вилучено значну кількість набряклого зерна (близько 10 літрів), яка утворилась в результаті недостатньої вентиляції каналізаційної системи. Дане приміщення, у зв'язку з його затопленням стічною водою, потребує капітального ремонту. Висновок комісії: проникнення стічної води у обстежуване напівпідвальне приміщення сталося із квартири № 57, розташованої на першому поверсі, над обстежуваним приміщенням, через міжпанельні шви. Причина аварійної ситуації: забиття системи водовідведення зерном, яке потрапило в трубопроводи даного каналізаційного стояка із невстановленої квартири четвертого під'їзду будинку, та яке впливом вологи набрякло, в результаті недостатньої вентиляції каналізаційної системи. Це призвело до закупорювання каналізаційного стояка і залиття стоками системи водовідведення квартири № 57. Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 12.08.2014 р. у справі за клопотанням представника відповідача було призначено судову будівельно-технічну експертизу та її проведення доручено Незалежному інституту судових експертиз. Згідно висновку експерта Незалежного інституту судових експертиз № 8141 судової будівельно-технічної експертизи від 29.09.2014 р. причиною залиття нежитлового приміщення за адресою: [ADDRESS], яке сталося 24.10.2013 р., є проникнення стічної води через міжповерхове перекриття із квартири № 57, розташованої на першому поверсі, в зв'язку із забиттям системи водовідведення зерном, яке потрапило у великій кількості у трубопровід даного каналізаційного стояка із невстановленої квартири четвертого під'їзду будинку. Вартість ремонтно-відновлювальних робіт з врахуванням використаних будівельних матеріалів, експлуатації машин і механізмів та інше на день проведення розрахунку імовірно становить: 208435,20 грн. з врахуванням ПДВ (а.с. 142). Згідно зазначеного висновку причиною залиття в акті обстеження нежитлового приміщення від 24.10.2013 р. комісією зроблено висновок, що «Проникнення стічної води у обстежуване напівпідвальне приміщення сталося із кв. №57, розташованої на першому поверсі, над обстежуваним приміщенням, через міжпанельні шви. Причина аварійної ситуації: забиття системи водовідведення зерном, яке потрапило в трубопроводи даного каналізаційного стояка із невстановленої квартири четвертого під'їзду будинку, та яке під впливом вологи набрякло, в результаті недостатньої вентиляції каналізаційної системи.» Твердження в акті про набрякання зерна в результаті недостатньої вентиляції каналізаційної системи є хибним, в зв'язку із постійною там наявністю вологи. Вентиляція в системі каналізації не виконує функцію регулювання вологості, а виконує функцію виводу із системи токсичних газів та регулювання тиску в системі. Згідно службової записки начальника житлової дільниці №2 Лопанчука П.С., на період до 24.10.2013 р. скарг про засмічення каналізації нарікань на сторонні запахи та інші недоліки стосовно водовідведення зі сторони мешканців будинку та власників нежитлового приміщення не надходило, каналізаційні колодязі на період виконання аварійних робіт не засмічені та чисті. В службовій записці зазначено, що в процесі проведення аварійних робіт із трубопроводу вилучено значну кількість набряклого зерна, близько 10 літрів. В даному випадку на основі візуального обстеження експерт не може як підтвердити так і спростувати дане твердження в зв'язку із тим, що від моменту залиття та обстеження експертом пройшов майже рік. Також в матеріалах справи відсутні свідчення про здійснення профілактики обслуговування запірної арматури та прочищення дворової та будинкової каналізації у встановлені терміни згідно п.5.3.4 «Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій», затв. наказом №76 від 17.05.2005 р. Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства. Не проведення вказаних своєчасних профілактичних заходів впливає на забрудненість та накопичення жирових відкладень на внутрішній поверхні трубопроводу, що в свою чергу приводить до зменшення в ньому внутрішнього діаметру та утворення корок. Виходячи із наявної інформації та наявних фактів, можна зазначити, що найбільш імовірними причинами утворення корки в системі каналізації є одночасне постачання в систему великої кількості зерна, з якою не впоралася система водовідведення (а.с. 138). Таким чином, з наведених вище обставин випливає, що нежиле приміщення, яке знаходиться по [ADDRESS], що належить позивачу, залило стоками з трубопроводів водовідведення, що перебувають на балансі відповідача і що підтверджується Актом обстеження нежитлового приміщення від 24.10.2013 р. У відповідності до ч. 1 ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. ст. 319, 322 ЦК України власність зобов'язує і власник несе відповідальність за майно, що йому належить. Як передбачено ст. 323 ЦК України, ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження майна несе його власник. Оскільки система водозабезпечення будинку належить на праві оперативного управління відповідачу, тому саме він повинен нести відповідальність, а також вжити всіх необхідних заходів, спрямованих на запобігання виникнення будь-яких обставин з негативними наслідками, у даному випадку залиття. Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування, а тому збитками є витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Як передбачено ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом №76 від 17.05.2005 р. державним комітетом України з питань житлово-комунального господарства, житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил. Виконавець послуг - суб'єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи в забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газо- та електропостачанням, опаленням, а також вивезення побутових відходів у порядку, установленому законодавством. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Відповідно до п. 2 Правил, контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків. Відповідно до п. 2.1. Правил, система технічного огляду жилих будинків включає проведення планових та позапланових оглядів. Профілактичні огляди жилих будинків та їх конструктивних елементів здійснюються відповідними спеціалістами виконавця послуг відповідно до встановленої періодичності (п.2.1.4). Пункт 2.1.5 Правил передбачає, що профілактичне обслуговування будинків є складовою технічного обслуговування і полягає в усуненні дрібних несправностей елементів будинків з метою забезпечення їх безперебійної роботи, а також попередження порушень санітарно-гігієнічних вимог до приміщень будинків, налагодження та регулювання окремих видів технічних пристроїв. Періодичність проведення профілактичного обслуговування елементів жилих будинків та граничні строки невідкладної ліквідації виявлених несправностей елементів жилих будинків наведена відповідно у Додатках 2 та 3. Так, відповідно до Додатку 2 до пункту 2.1.5 Правил, встановлено періодичність профілактичного обслуговування елементів жилих будинків, а саме системи водопроводу, каналізації, гарячого водопостачання - одного разу на 3-6 місяців. Графіки профілактичного обслуговування елементів жилих будинків та їх результати записуються в відповідних журналах. Відповідно до п. 2.3.1. Правил, склад робіт з технічного обслуговування жилих будинків і терміни їх виконання відображаються в плані-графіку, що складається виконавцем послуг на тиждень, місяць і рік. Положеннями п.5.3.4 даних Правил передбачено, що під час обслуговування системи водопроводу і каналізації необхідно: - здійснювати не рідше одного разу на рік профілактичне обслуговування запірної арматури (з прогонкою вентилів кранів), прочищення дворової та не рідше двох разів у рік - будинкової каналізаційної мережі. Однак відповідач, будучи зобов'язаним надати суду графіки профілактичного обслуговування системи водовідведення, зокрема запірної арматури та прочищення дворової та будинкової каналізації житлового будинку [ADDRESS], та відповідні журнали з результатами проведених робіт за період з початку введення будинку в експлуатацію і до 24.10.2013 р. включно, жодних доказів проведення профілактичних робіт суду не надав, посилаючись на те, що ведення таких журналів та складання графіків не передбачено Наказом №76, а доказом справності системи водовідведення вважає відсутність скарг мешканців будинку, та наявність актів, паспорту про готовність до роботи в опалювальний період 2013/2014. При цьому суд критично ставить до посилань представника відповідача на Акт загального огляду жилого будинку по [ADDRESS] від 21.02.2013 р., графік перевірки стану герметизації інженерних вводів в житлових будинках КЖЕП Глевахівської селищної ради на 2013 р., акт перевірки стану герметизації інженерних вводів № 25 від 16.08.2013 р., паспорт готовності до роботи в опалювальний період 2013/2014 р. - як на доказ своїх заперечень у даній справі, оскільки даним документами не підтверджено проведення профілактичних заходів щодо обслуговування системи водовідведення у даному будинку, тому вони не мають доказового значення у даній справі. Враховуючи положення ст.ст. 10, 60 ЦПК України, суд вважає, що відповідачем не доведено обставини, на які він посилається як на підставу своїх заперечень, а саме - обставини належного обслуговування системи водовідведення, яке він зобов'язаний здійснювати як виконавець житлово-комунальних послуг, які надаються власникам (наймачам) жилих та нежилих приміщень даного будинку, що визначено рішенням виконавчого комітету Глевахівської селищної ради Васильківського району Київської області від 21.08.2006 р. і закріплено Статутом КЖЕП Глевахівської селищної ради Васильківського району Київської області. Тобто, відповідачем не доведено дотримання КЖЕП Глевахівської селищної ради Васильківського району Київської області вимог Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом №76 від 17.05.2005 р. державним комітетом України з питань житлово-комунального господарства, зокрема п. 2.1. Правил, щодо необхідності проведення планових та позапланових оглядів, п.2.1.5 Правил щодо необхідності проведення профілактичного обслуговування системи водопроводу, каналізації, не рідше одного разу на 3-6 місяців; та п.5.3.4 щодо періодичності обслуговування системи водопроводу. Таким чином, оцінюючи зібрані в сукупності докази у справі, в тому числі і зміст описової частини висновку експерта №8141 від 29.09.2014 р., суд приходить до переконання, що залиття нежилого приміщення позивача в будинку [ADDRESS] сталося внаслідок невиконання відповідачем обов'язку по належному обслуговуванню системи водовідведення, а саме не проведення не рідше одного разу на рік профілактичного обслуговування запірної арматури (з прогонкою вентилів кранів), прочищення дворової та не рідше двох разів у рік - будинкової каналізаційної мережі, оскільки саме на ці обставини вказав експерт як на причину забиття труби (зменшення внутрішнього діаметру трубопроводу, утворення корок), і дані обставини не спростував представник відповідача. За таких обставин, враховуючи наявність причино-наслідкового зв'язку між бездіяльністю відповідача - невжиттям заходів по належному обслуговуванню системи водовідведення і наслідком, що настав - залиття нежилого приміщення позивача, суд вважає, що стягненню з відповідача на користь позивача підлягає заподіяна йому майнова шкода в розмірі, визначеному висновком експерта №8141 від 29.09.2014 р., а саме - 208435 грн. 20 коп., які повинні бути відшкодовані відповідачем в повному обсязі з підстав передбачених ст. ст. 22, 1166, 1192 ЦК України. Постановою Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 р. зі змінами, внесеними згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду України №5 від 25.05.2001 р. „Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" встановлено, що під моральною шкодою, слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних страждань чи фізичних страждань та інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями чи бездіяльністю інших осіб. Відповідно до ст. 23 ЦК України, кожна особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права. Моральна шкода, зокрема, полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Суд вважає, що залиттям нежилого приміщення позивача була спричинена моральна шкода, яка полягає в перебуванні позивача в постійній нервовій та психологічній напрузі через неможливість використання свого нежилого приміщення, що вплинуло на відносини в сім'ї та на роботі. Крім того, залиття приміщення створило для нього дискомфорт та нервове напруження, оскільки постійно відчувається в приміщенні сирість, волога та запах стоків. У зв'язку з тим, що межі відшкодування моральної шкоди законом не встановленні, суд,

Outcome: partial