Jurisdiction: civil
Date: 2016-05-23 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до комунального підприємства «Придніпровська служба утримання будинків» Черкаської міської ради, Державної фінансової інспекція в Черкаській області про визнання дій неправомірними та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Ухвалою суду, занесеною до журналу судового засідання від 24 травня 2016 року Державну фінансову інспекцію в Черкаській області з числа відповідачів виключено та залучено в якості третьої особи. Свої позовні вимоги позивач мотивував тим, що 30.03.2016 року головним державним фінансовим інспектором відділу інспектування у сфері послуг Державної фінансової інспекції в Черкаській області Перканюком Б.В. було складено акт ревізії фінансово-господарської діяльності комунального підприємства «Придніпровська служба утримання будинків» Черкаської міської ради за період з 01.07.2012 року по 30.11.2015 року (№06-16/06). 20.04.2016 року на адресу КП «Придніпровська СУБ» надійшла вимога Державної фінансової інспекції в Черкаській області від 13.04.2016 року №23-06/27-2307. 26.04.2016 року згідно наказу №89 відповідача позивача [PERSON] було ознайомлено з вимогою Державної фінансової інспекції в Черкаській області від 13.04.2016 року №23-06/27-2307 та актом ревізії фінансово-господарської діяльності комунального підприємства «Придніпровська служба утримання будинків» Черкаської міської ради за період з 01.07.2012 року по 30.11.2015 року (№06-16/06), а також зобов'язано в 5 (п'яти) денний термін з моменту ознайомлення надати письмові пояснення/обґрунтування/заперечення. 29.04.2016 року позивачем були надані усні та письмові заперечення стосовно порушень викладених у п.п. 6, 7, 8 вимоги Державної фінансової інспекції в Черкаській області від 13.04.2016 року №23-06/27-2307, із врахуванням висновків акту ревізії фінансово-господарської діяльності комунального підприємства «Придніпровська служба утримання будинків» Черкаської міської ради за період з 01.07.2012 року по 30.11.2015 року (№06-16/06). Дані заперечення були розглянуті комісією відповідача з проведення перевірки згідно вимоги Державної фінансової інспекції в Черкаській області від 13.04.2016 року №23-06/27-2307, яка діяла на підставі наказу №99 від 29.04.2016 року. За результатами розгляду позивачу було вручено копію протоколу №5 від 29.04.2016 року. Згідно вказаного протоколу комісія відповідача прийшла до висновків рекомендувати директору КП «Придніпровська СУБ» притягнути позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді письмового попередження. 04.05.2016 року позивача ознайомлено з наказом №100 від 04.05.2016 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді письмового попередження. Позивач вважає, що даний наказ є незаконним та безпідставним з наступних причин. Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності стали порушення визначені у п.п. 6, 7, 8 вимоги Державної фінансової інспекції в Черкаській області від 13.04.2016 року №23-06/27-2307, з урахуванням висновків акту ревізії фінансово-господарської діяльності комунального підприємства «Придніпровська служба утримання будинків» Черкаської міської ради за період з 01.07.2012 року по 30.11.2015 року (№06-16/06) складеного третьою особою. Особою яка допустила дані порушення визначено позивача . Відповідно до п. 6 вимоги Державної фінансової інспекції в Черкаській області від 13.04.2016 року №23-06/27-2307, з урахуванням висновків акту ревізії фінансово-господарської діяльності комунального підприємства «Придніпровська служба утримання будинків» Черкаської міської ради за період з 01.07.2012 року по 30.11.2015 року (№06-16/06) позивача визнано особою яка допустила порушення вимог ч. 1 ст. 9 Закону №996, п.1.4.1, п.4.2.1.2, п.4.2.1.6 ДБН, п. 4.3.2, 4.3.5, 4.3.8 Настанови щодо визначення загальновиробничих витрат і адміністративних витрат та прибутку у вартості будівництва ДСТУ-Н Б. Д. 1.1-3:2013, затвердженої наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 27.08.2013 року №405, з врахуванням Ціноутворення у будівництві за грудень 2012 року, Ціноутворення у будівництві за січень 2015, згідно яких,"…Величини витрат на оплату перших 5 днів тимчасової непрацездатності; на сплату єдиного внеску, нарахованого на заробітну плату робітників; на суму винагороди фізичним особам за цивільно-правовими договорами; на оплату перших 5 днів тимчасової непрацездатності та допомоги по тимчасовій непрацездатності уточнюється на стадії взаєморозрахунків за обсяги виконанихробіт на підставі фактичних цих витрат по кожному об'єкту за період обумовлений у договорі (квартал, півріччя, рік)…" при визначенні договірної ціни, складанні кошторисів, підписанні Актів не враховано обґрунтовану величину і структуру, яка склалася в організації загальновиробничих витрат, не уточнено загальновиробничі витрати, а саме 2 блок, на стадії взаєморозрахунків за обсяги виконаних робіт на підставі даних про фактичні величини цих витрат по кожному об'єкту, що призвело до завищення вартості виконаних будівельних робіт на загальну суму 704619,91 грн., з них ПП [PERSON] в сумі 20110,27 грн. (за липень-грудень 2012 року - 13400,33 грн., за 2013 рік - 6709,94 грн.), ФОП [PERSON] в сумі 39847,97 грн. (за 2012 рік - 5486,92 грн., за 2013 рік - 15490,65 грн. за 2014 рік - 7561,95 грн., січень-листопад 2015 року - 11308,45 грн.), ФОП [PERSON] в сумі 35827,93 грн. (за 2012 рік - 25533,25 грн., за 2013 рік - 10294,68 грн.), ФОП [PERSON] в сумі 141297,59 грн. (за 2013 рік - 67722,63 грн., за 2014 рік - 73574,96 грн.), ПП «Буда» в сумі 171324,56 грн. (за 2013 рік - 69563,23 грн., за 2014 рік - 101761,33 грн.), ФОП [PERSON] в сумі 68530,69 грн. (за 2013 рік - 61959,11 грн., за 2014 рік - 1967,42 грн., за 2015 рік - 4604,17 грн., ФОП [PERSON] в сумі 58669,34 грн. (за 2012 рік - 16472,43 грн., за 2013 рік - 42196,90 грн.), ФОП [PERSON] в сумі 52754,12 грн. (за 2012 рік - 46073,79 грн., за 2013 рік - 6680,33 грн.), ПП «Теплотехмонтажсервіс» в сумі 32562,47 грн. (за 2012 рік 5663,72 грн., за 2013 рік - 25111,81 грн., за 2014 рік - 1786,94 грн.), ФОП [PERSON] в сумі 32252,72 грн. (за 2014 рік - 27513,24 грн., за 2015 - 4739,47 грн.), ПП «ВКФ Технологія тепла» в сумі 51442,24 грн. (за 2015 рік - 51442,24 грн.). Внаслідок вказаного порушення підприємству завдано матеріальної шкоди (збитків) на загальну суму 704619,91 гривень. З даним висновком позивач не погоджується. Згідно вимог Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, відповідач не має права втручатись в господарську діяльність інших суб'єктів господарювання, а також здійснювати контроль за їх діяльністю. Цивільним кодексом України передбачено вимоги до укладення договорів підряду. Законодавством не передбачено обов'язку замовника за договором підряду перевіряти повноту та своєчасність сплати підрядником внесків на соціальні заходи, які включаються ним до кошторисної документації та акту приймання виконаних робіт, а також вимагати їх документального підтвердження. Аналогічний висновок має місце в: -постанові Харківського окружного адміністративного суду від 24.01.2012 року по справі №2-а-14293/11/2070 за позовом Статутного територіально-галузевого об'єднання «Південна залізниця» до Державної фінансової інспекції в Сумській області про скасування вимоги щодо усунення порушень чинного законодавства; -постанові Соснівського районного суду м. Черкаси від 02.10.2015 року по справі №712/6038/15-а за позовом гр. [PERSON] до Державної фінансової інспекції в Черкаській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу; -рішенні Господарського суду Черкаської області від 04.08.2015 року по справі №925/985/15 за позовом КП «Соснівська СУБ» до ПП «Новпромбуд-груп», третя особа: Державна фінансова інспекція в Черкаській області про стягнення коштів, а також постанови Київського апеляційного господарського суду від 07.12.2015 року. Крім того, визначені порушення спростовуються в повному обсязі вимогами чинного законодавства. Згідно зі ст. 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено. В ст. 226 Господарського кодексу України передбачено, що учасник господарських відносин, який вчинив господарське правопорушення, зобов'язаний відшкодувати на вимогу суб'єкту завдані збитки у добровільному порядку в повному обсязі. Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків та моральної шкоди. Окрім того, відповідно до ст. 623 Цивільного кодексу України боржник, який порушив зобов'язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Між відповідачем та підрядними організаціями було укладено низку договорів, за умовами яких підрядники зобов'язались за дорученням відповідача виконати роботи з поточного ремонту житлових будинків, а відповідач - прийняти і оплатити такі роботи. Згідно з положеннями ст. ст. 626-628 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Тобто, укладаючи договори підряду, відповідач та підрядні організації на власний розсуд погодили їх умови, зокрема, ціну договорів (вартість будівельних робіт), яка визначалася на підставі актів виконаних робіт, які є невід'ємними частинами названих договорів. Договори підряду не були визнані недійсними у встановленому законодавством порядку і на даний час є чинними. Зазначаючи про завищення підрядними організаціями вартості виконаних підрядних робіт за договорами підряду, відповідач та третя особа не прийняли до уваги положення ст. 632 Цивільного кодексу України, згідно з якою ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається. Відповідно до ст. 844 Цивільного кодексу України ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником. Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором. Зміни до твердого кошторису можуть вноситися лише за погодженням сторін. У разі перевищення твердого кошторису усі пов'язані з цим витрати несе підрядник, якщо інше не встановлено законом. Якщо виникла необхідність проведення додаткових робіт і у зв'язку з цим істотного перевищення визначеного приблизного кошторису, підрядник зобов'язаний своєчасно попередити про це замовника. Замовник, який не погодився на перевищення кошторису, має право відмовитися від договору підряду. У цьому разі підрядник може вимагати від замовника оплати виконаної частини роботи. Підрядник, який своєчасно не попередив замовника про необхідність перевищення приблизного кошторису, зобов'язаний виконати договір підряду за ціною, встановленою договором. Підрядник не має права вимагати збільшення твердого кошторису, а замовник - його зменшення в разі, якщо на момент укладення договору підряду не можна було передбачити повний обсяг роботи або необхідні для цього витрати. У разі істотного зростання після укладення договору вартості матеріалу, устаткування, які мали бути надані підрядником, а також вартості послуг, що надавалися йому іншими особами, підрядник має право вимагати збільшення кошторису. У разі відмови замовника від збільшення кошторису підрядник має право вимагати розірвання договору; В ст. 853 Цивільного кодексу України передбачено, що замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. В даному випадку сторони належним чином виконували свої договірні зобов'язання, будь-яких претензій з приводу якості робіт, строків їх виконання та/або оплати не надходило. Враховуючи вищенаведені факти у відповідача відсутні будь-які докази щодо наявності правопорушення в діях підрядних організацій внаслідок сплати чи несплати єдиного соціального внеску (ЄСВ). Окрім того, в ч.2 ст. 845 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі, якщо фактичні витрати підрядника виявилися меншими від тих, які передбачалися при визначенні ціни (кошторису), підрядник має право на оплату роботи за ціною, встановленою договором підряду, якщо замовник не доведе, що отримане підрядником заощадження зумовило погіршення якості роботи. Вказані норми не містять положень про те, які податки, внески, збори включаються чи не включаються до договірної ціни за виконані підрядні роботи. Сплата підрядними організаціями єдиного соціального внеску на заробітну плату є похідним обов'язком передбаченим законодавством та одним із видів оподаткування. Єдиний соціальний внесок є витратною частиною підрядних організацій при здійсненні господарської діяльності, оскільки ними залучаються працівники до здійснення будівельних, ремонтних робіт, яким нараховується заробітна плата, виходячи з якої підрядними організаціями, як роботодавцями, за Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» сплачують єдиний внесок на загальнообов'язкове державне соціальне страхування. По суті в даному випадку має місце вимога, про стягнення з підрядних організацій збитків, а тому, як уже зазначалось вище, в даному випадку підлягає доведенню наявність протиправної поведінки, розміру збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою і збитками, вини підрядних організацій. Зокрема, третьою особою не доведено, чим саме і яким чином підрядні організації порушили права та охоронювані законом інтереси відповідача внаслідок укладання та виконання сторонами умов договорів. Крім того, в ході зустрічної звірки у ПП «Кит-3» встановлено, що в порушення ч.1 ст.9 Закону №996, п.1.1.1 ДБН Д.2.4-12-2000, п.1.1 ДСТУ Б Д.2.4-12:2012, з врахуванням роз'яснення Мінрегіонбуду, надрукованого у збірнику офіційних документів та роз'яснень «Ціноутворення у будівництві» за червень 2005 року за вересень 2004 року,застосовано кошторисну норму «Клейове поліпшене фарбування раніше пофарбованих поверхонь усередині будівлі» (Р12-1-3) та «Клейове поліпшене фарбування раніше пофарбованих поверхонь усередині будівлі» (РН12-1-3) на поверхні, якій проведено роботи «Шпаклювання стін шпаклівкою» (Р11-60-1) та «Шпаклювання стін шпаклівкою «Cerezit» (ЕН15-182-1), а не Р12-36-2 «Клейове поліпшене фарбування нових поверхонь всередині будівлі» (Р12-36-2) та «Клейове поліпшене фарбування нових поверхонь стель, стін всередині приміщень» (РН12-37-1), (РН12-37-2), так як складом робіт Р11-60-1 та ЕН15-182-1 передбачено первинна підготовка поверхні, аналогічна вказаним в п.1-5 таблиці 1 Збірника 12 Малярні роботи, що призвело до завищення вартості виконаних будівельних робіт в сумі 10947,41 грн., внаслідок вказаного порушення підприємству завдано матеріальної шкоди (збитків) на вказану суму. Відповідно до діючого тарифу та в межах складової тарифу з утримання та поточного ремонту будинків споруд та прибудинкової території на час виконання робіт в період з 30.06.2012 року по 30.11.2015 року на житлових будинках виконувались роботи з поточного ремонту під'їздів житлових будинків (місць загального користування та допоміжні приміщення). Житловий фонд, що перебуває на балансі та обслуговуванні відповідача вводився в експлуатацію на протязі періоду з 1917 року та до початку 90-х років. Враховуючи дату введення в експлуатацію житлових будинків та циклічність проведення робіт з поточного ремонту під'їздів згідно нормативів деякі будинку пройшли від 2-х до 10-и і більше циклів проведення робіт з поточного ремонту під'їздів. Також звертаємо увагу на плинність та оновлюваність будівельних матеріалів що використовувались та використовуються на тепер при виконанні ремонтних робіт в період з 1917 року по 2016 рік (значний шар фарби та нерівність поверхонь та інше). Суміжність проходження мереж тепло-, водопостачання та водовідведення до стін сходової клітини при аварійних ситуаціях на яких при залиті через руйнацію покрівлі призводило до руйнації основи шару оздоблення стін та стель під'їздів. Враховуючи вік будинків та кількість виконуваних ремонтів стан під'їздів в залежності від згаданих факторів може різнитись та потребувати значних зусиль та використання значного об'єму матеріалів який не завжди в повному об'ємі передбачений Ресурсними елементними кошторисними нормами на будівельні роботи (далі - РЕКНр) згідно ДБН або ДСТУ. На запит відповідача до Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України по питанню застосування РЕКНр при розрахунку кошторисної вартості виконаних робіт отримано лист відповідь №8/15-109-15 від Управління ціноутворення, економіки та договірних відносин у будівництві Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України наступного змісту: «Управління ціноутворення, економіки та договірних відносин у будівництві Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України розглянуло лист підприємства від 10.03.2015 №233 щодо вартості робіт з поточного ремонту житлових приміщень і з питань компетенції роз'яснює. Визначення вартості робіт з поточного ремонту має здійснюватись з урахуванням листа Мінрегіону від 11.03.2014 №7/15-2747. Перелік робіт, що планується виконувати на об'єкті будівництва, визначається проектною документацією, затвердженою у встановленому порядку. Ресурсною елементною кошторисною нормою Р11-52-1 передбачено склад робіт, а саме: зіскоблювання водяної фарби, нанесеної раніше, зі змочуванням поверхні та перетирання штукатурки вапняним розчином з розшиванням тріщин. При цьому витрати ресурсів вказаної норми передбачають розшивання глибоких тріщин. Зазначена норма застосовується при визначені вартості робіт з відновлення штукатурки внутрішніх приміщень. Ресурсною елементною кошторисною нормою Р12-1-3 передбачено склад робіт: очищення раніше пофарбованих поверхонь від забруднень (пила, набризку), видалення плям, а також передбачено розшивання дрібних тріщин та підмазування вибоїн, тріщин та розчищення місць зі згладжуванням, шпаклювання підмазаних місць, ґрунтування та фарбування внутрішніх поверхонь клейовою фарбою. Ресурсами цієї норми не передбачено зіскоблювання водяної фарби, яка була нанесена раніше. Зазначена норма застосовується при визначені вартості з відновлення раніше пофарбованої поверхні всередині будівлі. Отже, зазначені норми передбачають склад робіт та відповідно витрати трудових і матеріально-технічних ресурсів для різних видів ремонтно-будівельних робіт (перетирання штукатурки та поліпшене фарбування раніше пофарбованих поверхонь), які не є аналогічними. Застосування ресурсних елементних кошторисних норм можливо за умови, що технологія, організація, склад операцій та витрати трудових і матеріально-технічних ресурсів, що виконуються на об'єкті будівництва, співпадають з передбаченими відповідними ресурсними елементними кошторисними нормами. У разі їх невідповідності, згідно з п.5.4.8 ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013 розробляються індивідуальні ресурсні елементні кошторисні норми.» У вимозі та акті третьої особи вказано необхідність застосування норм для фарбування нових поверхонь. Вказані норми неможливо застосовувати при розрахунку вартості виконаних робіт з поточного ремонту під'їзду без виконання відповідного переліку підготовчих робіт - зняття шару фарбування, ремонт штукатурки чи демонтаж штукатурки з подальшим штукатуренням, шпатлювання за два рази (стартове та фінішне) кожен вид робіт окремо або в поєднанні, ґрунтування поверхні та інше, що призведе до збільшення вартості виконаних робіт. Вказані норми можуть застосовуватись при виконанні робіт з капітального ремонту, що тягне за собою повне відновлення шару основи поверхні (шар штукатурки та шпаклівки) та виконанні робіт з фарбування поверхонь що раніше не були пофарбовані. Враховуючи той факт, що на житлових будинках фактично виконувались ремонтні роботи: - з часткового відновлення основи (ремонт штукатурки, перетирання штукатурки з залучення незначного об'єму нового оздоблювального матеріалу відповідно до складу застосованих РЕКНр); - з вирівнювання поверхні що раніше була пофарбована в залежності від об'єму (%) розчищення шару фарбу та складу і об'єму передбачених РЕКНр будівельних матеріалів на фарбування (шпаклювання в залежності від шару фарби в один чи два рази, та в межах % на розчищення фарби що відшаровується та об'єму оздоблювального матеріалу закладеного в відповідній РЕКНр на поліпшене фарбування раніше пофарбованих поверхонь). Також відповідно до п.3.4 ДСТУ-Н БД.2.4-21:2012 та відповідно до п.1.5 ДБН Д. 1.1 -4-2000 РЕКНр відбивають середньогалузевий рівень витрат ресурсів на прийняту будівельну техніку, технологію та організацію виконання ремонтно-будівельних робіт - тобто ресурсні елементи кошторисної норми є усередненими та не завжди відображати весь об'єм робіт та матеріалів які фактично використовуються при виконанні робі та в нашому випадку зокрема, щодо фарбування раніше пофарбованих поверхонь в поєднанні з іншими нормами спрямованими на відновлення ушкоджених ділянок основи поверхні, яка буде фарбуватись. В період, який охоплено ревізію фінансово-господарської діяльності КП «Придніпровська СУБ» в актах форми №КБ-2в для розрахунку вартості виконаних робіт з поточного ремонту під'їздів виконавцем робіт для розрахунку кошторисної вартості робіт застосовані відповідні діючі на час виконання робіт РЕКНр, що за складом робіт повністю охоплюють весь комплекс фактично виконаних робіт в залежності від стану приміщень об'єкту. На об'єктах виконавцем робіт проводились роботи з поточного ремонту під'їздів (сходових клітин та допоміжних приміщень) згідно попереднього замовлення (лист) та складеного відповідним чином дефектного акту за підписом обох сторін (замовник та виконавець робі). Безпосередньо до своїх посадових обов'язків майстри (інспектори) відповідача , визначали перелік робіт здійснювали нагляд за ходом виконання робіт та здійснювали приймання виконаних робіт за якістю, кількістю та складом робіт з поточного ремонту під'їздів (місць загального користування, допоміжних приміщень) та інших несучих та конструктивних елементів житлових будинків - зауваження щодо відповідальності конкретних осіб та в цілому є безпідставними та необґрунтованими. Зважаючи на лист роз'яснення Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України та вищевикладене (застосовані РЕКНр не є аналогічними та можуть застосовуватись), вважаю що виконавцем робіт з поточного ремонту під'їздів при розрахунку вартості виконаних на об'єктах були обґрунтовано застосовані кошторисні норми та вказані порушення є необґрунтованими та безпідставними. Розрахунки сум нібито завищення вартості виконаних робіт є неправильними, оскільки третя особа , яка робила розрахунок, не врахувала різницю об'ємів матеріалів, що витрачаються на фарбування поверхонь раніше фарбованих та нових поверхонь. На фарбування поверхонь що є новими відповідно до складу та об'єму матеріалів РЕКНр ДСТУ об'єм матеріалів що витрачається є більшим ніж на фарбування раніше фарбованих поверхонь. Тому розрахунки ніби-то завищення вартості витрат є неправильними та загальна сума завищеною. Вищезазначені факти та обґрунтування стверджують про необґрунтованість та безпідставність висновку третьої особи і як наслідок притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. На підставі вищевикладеного, позивач вважає, що в діях визначених як порушення відсутні ознаки притаманні правопорушенню. Позивач вважає, що при притягненні до дисциплінарної відповідальності, враховуючи вимоги Кодексу законів про працю України, відповідач зобов'язаний був встановити факт наявності вини у вчиненні так званих порушень. Проте, жодних дій з боку відповідача вчинено не було, а притягнення до дисциплінарної відповідальності ґрунтується лише на висновках третьої особи згідно вимоги Державної фінансової інспекції в Черкаській області від 13.04.2016 року №23-06/27-2307, ізврахуванням висновків акту ревізії фінансово-господарської діяльності комунального підприємства «Придніпровська служба утримання будинків» Черкаської міської ради за період з 01.07.2012 року по 30.11.2015 року (№06-16/06). Враховуючи той факт, що у вищезазначених діях відсутня вина позивача , а також те, що зазначені дії по своїй суті не є порушеннями, вважає, що наказом №100 від 04.05.2016 року порушено його законні права та інтереси. В зв»язку з цим просить постановити рішення, яким визнати дії КП «Придніпровська СУБ» та Державної фінансової інспекції в Черкаській області в особі головного державного фінансового інспектора відділу інспектування у сфері послуг Перканюка Б.В. неправомірними. Скасувати наказ КП «Придніпровська СУБ» №100 від 04.05.2016 року в частині притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності. Стягнути з відповідача судовий збір в сумі 551 грн. 21 коп. Позивач 23.05.2014 року подав заяву про зменшення позовних вимог та просив постановити рішення, яким визнати дії комунального підприємства «Придніпровська служба утримання будинків» Черкаської міської ради неправомірними. Скасувати наказ начальника комунального підприємства «Придніпровська служба утримання будинків» Черкаської міської ради №100 від 04.05.2016 року в частині притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності. Стягнути з комунального підприємства «Придніпровська служба утримання будинків» Черкаської міської ради на його користь судовий збір в сумі 551 грн. 21 коп. Відповідача Державну фінансову інспекцію в Черкаській області виключити з числа відповідачів та залучити в якості третьої особи. Представник позивача [PERSON] по довіреності [PERSON] в судовому засіданні позов підтримав та просив позов задовольнити, скасувати наказ начальника комунального підприємства «Придніпровська служба утримання будинків» Черкаської міської ради №100 від 04.05.2016 року в частині притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності. Стягнути з комунального підприємства «Придніпровська служба утримання будинків» Черкаської міської ради на користь позивача судовий збір в сумі 551 грн. 20 коп. Представник відповідача комунального підприємства «Придніпровська служба утримання будинків» Черкаської міської ради по довіреності Калінченков Д.М. в судовому засідання позов не визнав та просив в позові відмовити. Представники третьої особи Державної фінансової інспекції в Черкаській області по довіреності Починок О.І. та Китнюк І.С. в судовому засіданні позов не визнали та просили в позові відмовити. Суд , дослідивши письмові матеріали справи , в результаті повного , об"єктивного та всебічного їх дослідження вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що позивач працює у відповідача на посаді інженера з експлуатації, організації та ремонту житлового фонду. 30.03.2016 року головним державним фінансовим інспектором відділу інспектування в сфері послуг Державної фінансової інспекції в Черкаській області було складено акт ревізії фінансово-господарської діяльності комунального підприємства «Придніпровська служба утримання будинків» Черкаської міської ради за період з 01.07.2012 року по 30.11.2015 року (№06-16/06). 20.04.2016 року на адресу КП «Придніпровська СУБ» надійшла вимога Державної фінансової інспекції в Черкаській області від 13.04.2016 року №23-06/27-2307. 26.04.2016 року згідно наказу №89 відповідача позивача було ознайомлено з вимогою Державної фінансової інспекції в Черкаській області від 13.04.2016 року №23-06/27-2307 та актом ревізії фінансово-господарської діяльності комунального підприємства «Придніпровська служба утримання будинків» Черкаської міської ради за період з 01.07.2012 року по 30.11.2015 року (№06-16/06), а також зобов'язано в 5 (п'яти) денний термін з моменту ознайомлення надати письмові пояснення/обґрунтування/заперечення. 29.04.2016 року позивачем були надані усні та письмові заперечення стосовно порушень викладених у п.п. 6, 7, 8 вимоги Державної фінансової інспекції в Черкаській області від 13.04.2016 року №23-06/27-2307, із врахуванням висновків акту ревізії фінансово-господарської діяльності комунального підприємства «Придніпровська служба утримання будинків» Черкаської міської ради за період з 01.07.2012 року по 30.11.2015 року (№06-16/06). Дані заперечення були розглянуті комісією відповідача з проведення перевірки згідно вимоги Державної фінансової інспекції в Черкаській області від 13.04.2016 року №23-06/27-2307, яка діяла на підставі наказу №99 від 29.04.2016 року. За результатами розгляду позивачу було вручено копію протоколу №5 від 29.04.2016 року. Згідно даного протоколу комісія відповідача прийшла до висновків рекомендувати директору КП «Придніпровська СУБ» притягнути позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді письмового попередження. 04.05.2016 року позивача ознайомлено з наказом №100 від 04.05.2016 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді письмового попередження. Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності стали порушення визначені у п.п. 6, 7, 8 вимоги Державної фінансової інспекції в Черкаській області від 13.04.2016 року №23-06/27-2307, з урахуванням висновків акту ревізії фінансово-господарської діяльності комунального підприємства «Придніпровська служба утримання будинків» Черкаської міської ради за період з 01.07.2012 року по 30.11.2015 року (№06-16/06) складеного третьою особою. Особою яка допустила дані порушення визначено позивача . Відповідно до п. 6 вимоги Державної фінансової інспекції в Черкаській області від 13.04.2016 року №23-06/27-2307, з урахуванням висновків акту ревізії фінансово-господарської діяльності комунального підприємства «Придніпровська служба утримання будинків» Черкаської міської ради за період з 01.07.2012 року по 30.11.2015 року (№06-16/06) позивача визнано особою яка допустила порушення вимог ч. 1 ст. 9 Закону №996, п.1.4.1, п.4.2.1.2, п.4.2.1.6 ДБН, п. 4.3.2, 4.3.5, 4.3.8 Настанови щодо визначення загальновиробничих витрат і адміністративних витрат та прибутку у вартості будівництва ДСТУ-Н Б. Д. 1.1-3:2013, затвердженої наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 27.08.2013 року №405, з врахуванням Ціноутворення у будівництві за грудень 2012 року, Ціноутворення у будівництві за січень 2015, згідно яких,"…Величини витрат на оплату перших 5 днів тимчасової непрацездатності; на сплату єдиного внеску, нарахованого на заробітну плату робітників; на суму винагороди фізичним особам за цивільно-правовими договорами; на оплату перших 5 днів тимчасової непрацездатності та допомоги по тимчасовій непрацездатності уточнюється на стадії взаєморозрахунків за обсяги виконанихробіт на підставі фактичних цих витрат по кожному об'єкту за період обумовлений у договорі (квартал, півріччя, рік)…" при визначенні договірної ціни, складанні кошторисів, підписанні Актів не враховано обґрунтовану величину і структуру, яка склалася в організації загальновиробничих витрат, не уточнено загальновиробничі витрати, а саме 2 блок, на стадії взаєморозрахунків за обсяги виконаних робіт на підставі даних про фактичні величини цих витрат по кожному об'єкту, що призвело до завищення вартості виконаних будівельних робіт на загальну суму 704619,91 грн., з них ПП [PERSON] в сумі 20110,27 грн. (за липень-грудень 2012 року - 13400,33 грн., за 2013 рік - 6709,94 грн.), ФОП [PERSON] в сумі 39847,97 грн. (за 2012 рік - 5486,92 грн., за 2013 рік - 15490,65 грн. за 2014 рік - 7561,95 грн., січень-листопад 2015 року - 11308,45 грн.), ФОП [PERSON] в сумі 35827,93 грн. (за 2012 рік - 25533,25 грн., за 2013 рік - 10294,68 грн.), ФОП [PERSON] в сумі 141297,59 грн. (за 2013 рік - 67722,63 грн., за 2014 рік - 73574,96 грн.), ПП «Буда» в сумі 171324,56 грн. (за 2013 рік - 69563,23 грн., за 2014 рік - 101761,33 грн.), ФОП [PERSON] в сумі 68530,69 грн. (за 2013 рік - 61959,11 грн., за 2014 рік - 1967,42 грн., за 2015 рік - 4604,17 грн., ФОП [PERSON] в сумі 58669,34 грн. (за 2012 рік - 16472,43 грн., за 2013 рік - 42196,90 грн.), ФОП [PERSON] в сумі 52754,12 грн. (за 2012 рік - 46073,79 грн., за 2013 рік - 6680,33 грн.), ПП «Теплотехмонтажсервіс» в сумі 32562,47 грн. (за 2012 рік 5663,72 грн., за 2013 рік - 25111,81 грн., за 2014 рік - 1786,94 грн.), ФОП [PERSON] в сумі 32252,72 грн. (за 2014 рік - 27513,24 грн., за 2015 - 4739,47 грн.), ПП «ВКФ Технологія тепла» в сумі 51442,24 грн. (за 2015 рік - 51442,24 грн.).Внаслідок вказаного порушення підприємству завдано матеріальної шкоди (збитків) на загальну суму 704619,91 гривень. Суд вважає, що права позивача порушені відповідачем. Згідно вимог Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, КП «Придніпровська СУБ» не має права втручатись в господарську діяльність інших суб'єктів господарювання, а також здійснювати контроль за даною діяльністю. Цивільним кодексом України передбачено вимоги до укладення договорів підряду. Законодавством не передбачено обов'язку замовника за договором підряду перевіряти повноту та своєчасність сплати підрядником внесків на соціальні заходи, які включаються ним до кошторисної документації та акту приймання виконаних робіт, а також вимагати їх документального підтвердження. Згідно зі ст. 224 Господарського кодексу України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов'язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб'єкту, права або законні інтереси якого порушено. В ст. 226 Господарського кодексу України передбачено, що учасник господарських відносин, який вчинив господарське правопорушення, зобов'язаний відшкодувати на вимогу суб'єкту завдані збитки у добровільному порядку в повному обсязі. Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків та моральної шкоди. Окрім того, відповідно до ст. 623 Цивільного кодексу України боржник, який порушив зобов'язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Між відповідачем та підрядними організаціями було укладено низку договорів, за умовами яких підрядники зобов'язались за дорученням відповідача виконати роботи з поточного ремонту житлових будинків, а відповідач - прийняти і оплатити такі роботи. Згідно з положеннями ст. ст. 626-628 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Укладаючи договори підряду, відповідач та підрядні організації на власний розсуд погодили їх умови, зокрема, ціну договорів (вартість будівельних робіт), яка визначалася на підставі актів виконаних робіт, які є невід'ємними частинами названих договорів. Договори підряду не були визнані недійсними у встановленому законодавством порядку і на даний час є чинними. Зазначаючи про завищення підрядними організаціями вартості виконаних підрядних робіт за договорами підряду, відповідач та третя особа не прийняли до уваги положення ст. 632 Цивільного кодексу України, згідно з якою ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається. Відповідно до ст. 844 Цивільного кодексу України ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником. Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором. Зміни до твердого кошторису можуть вноситися лише за погодженням сторін. У разі перевищення твердого кошторису усі пов'язані з цим витрати несе підрядник, якщо інше не встановлено законом. Якщо виникла необхідність проведення додаткових робіт і у зв'язку з цим істотного перевищення визначеного приблизного кошторису, підрядник зобов'язаний своєчасно попередити про це замовника. Замовник, який не погодився на перевищення кошторису, має право відмовитися від договору підряду. У цьому разі підрядник може вимагати від замовника оплати виконаної частини роботи. Підрядник, який своєчасно не попередив замовника про необхідність перевищення приблизного кошторису, зобов'язаний виконати договір підряду за ціною, встановленою договором. Підрядник не має права вимагати збільшення твердого кошторису, а замовник - його зменшення в разі, якщо на момент укладення договору підряду не можна було передбачити повний обсяг роботи або необхідні для цього витрати. У разі істотного зростання після укладення договору вартості матеріалу, устаткування, які мали бути надані підрядником, а також вартості послуг, що надавалися йому іншими особами, підрядник має право вимагати збільшення кошторису. У разі відмови замовника від збільшення кошторису підрядник має право вимагати розірвання договору; В ст. 853 Цивільного кодексу України передбачено, що замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. В даному випадку сторони належним чином виконали свої договірні зобов'язання, будь-яких претензій з приводу якості робіт, строків їх виконання та/або оплати не надходило. Враховуючи вищенаведені факти у відповідача відсутні будь-які докази щодо наявності порушення в діях підрядних організацій внаслідок сплати чи несплати єдиного соціального внеску (ЄСВ). Окрім того, в ч.2 ст. 845 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі, якщо фактичні витрати підрядника виявилися меншими від тих, які передбачалися при визначенні ціни (кошторису), підрядник має право на оплату роботи за ціною, встановленою договором підряду, якщо замовник не доведе, що отримане підрядником заощадження зумовило погіршення якості роботи. Вказані норми не містять положень про те, які податки, внески, збори включаються чи не включаються до договірної ціни за виконані підрядні роботи. Сплата підрядними організаціями єдиного соціального внеску на заробітну плату є похідним обов'язком передбаченим законодавством та одним із видів оподаткування. Єдиний соціальний внесок є витратною частиною підрядних організацій при здійсненні господарської діяльності, оскільки ними залучаються працівники до здійснення будівельних, ремонтних робіт, яким нараховується заробітна плата, виходячи з якої підрядними організаціями, як роботодавцями, за Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» сплачують єдиний внесок на загальнообов'язкове державне соціальне страхування. По суті в даному випадку має місце вимога, про стягнення з підрядних організацій збитків, а тому в даному випадку підлягає доведенню наявність протиправної поведінки, розміру збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою і збитками, вини підрядних організацій. Зокрема, третьою особою не доведено, чим саме і яким чином підрядні організації порушили права та охоронювані законом інтереси відповідача внаслідок укладання та виконання сторонами умов договорів. Суд вважає, що при притягненні позивача до дисциплінарної відповідальності, враховуючи вимоги Кодексу законів про працю України, відповідач зобов'язаний був встановити факт наявності вини у вчиненні порушень з боку позивача. Проте, жодних дій з боку відповідача вчинено не було, а притягнення до дисциплінарної відповідальності ґрунтується лише на висновках третьої особи згідно вимоги Державної фінансової інспекції в Черкаській області від 13.04.2016 року №23-06/27-2307, із врахуванням висновків акту ревізії фінансово-господарської діяльності комунального підприємства «Придніпровська служба утримання будинків» Черкаської міської ради за період з 01.07.2012 року по 30.11.2015 року (№06-16/06). Згідно ст.147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких засобів стягнення: догана, звільнення. Суд вважає, що застосувавши таке неіснуюче в законі стягнення як письмове попередження, відповідач грубо порушив вимоги КЗпП України. Доводи представника відповідача про те, що таке стягнення, як письмове попередження передбачено колективним договором, не можуть бути покладені в основу судового рішення. Враховуючи, що у вищезазначених діях відсутня вина позивача , а також те, що зазначені дії по своїй суті не є порушеннями, суд вважає, що наказом №100 від 04.05.2016 року порушено законні права та інтереси позивача. В зв»язку з цим позов слід задовольнити. На підставі ст.88 ЦПК України з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судові витрати. Позивач по квитанції від 10.05.2016 року сплатив судовий збір в сумі 551 грн. 21 коп. Поскільки мінімальний розмір судового збору становить 551 грн. 20 коп., то вказана сума підлягає до стягнення з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного та

Outcome: approved