Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-12 00:00:00

\~\~\~\~ ПАТ КБ «ПриватБанк» звернулося до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором № б/н від 01.11.2010 р. у розмірі 21049,98 грн.. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 12 квітня 2018 року зазначену позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами позовного спрощеного провадження. До суду надійшла заява представника позивача ПАТ КБ «ПриватБанк» про підтримання позовних вимог в повному обсязі та клопотання про розгляд справи за його відсутності та ухвалення рішення на підставі наявних у справі доказів. Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявилась, повідомлялась про дату, час та місце судового засідання у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомила, заяви про розгляд справу за її відсутності не надавала. У відповідності до приписів ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. У разі ненадання учасниками справи, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Відповідно до ч. З ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не зявилися в судове засідання без поважних причин. Враховуючи повторну неявку належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача [PERSON] яка не зявилась в судове засідання без поважних причин та без повідомлення причин, не подала відзив відповідно до ст.. 280 ЦПК України , а позивач не заперечує проти такого вирішення справи, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів при заочному розгляді справи, що відповідає положенню ст.. 280 ЦК України. Враховуючи , неявку всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Суд, вивчивши матеріали справи, давши добутому правової оцінки, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. 01.11.2010 р. між ПАТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] укладено кредитний договір б/н, відповідно до умов якого останній надано в розпорядження кредитні кошти у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку в розмірі 2500,00 грн. зі сплатою відсотків за користування кредитом на суму залишку заборгованості за кредитом. Взяті на себе зобовязання за кредитним договором банк виконав своєчасно та повністю, надавши [PERSON] в розпорядження грошові кошти за договором. Відповідно до вимог\~ст. 526 ЦК України\~зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору. В порушення умов договору [PERSON] зобовязання належним чином не виконувала. Згідно ч. 2\~ст. 1050 Цивільного кодексу України\~якщо договором встановлений обовязок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилась, та сплати процентів. Станом на 02.03.2018 р. [PERSON] має заборгованість в сумі 21049,98 грн., яка складається з наступного: 7087,49 грн. - тіло кредиту; 3264,77 грн. - нараховано відсотків за користуванням кредитом; 9219,15 грн. - нараховано пені; а також штрафи відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: 500.00 грн. - штраф (фіксована частина). 978.57 грн. - штраф (процентна складова). Разом з тим, відповідно до ст.551 ЦК України, частини 3 „Розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення." Дійсно, заборгованість по тілу кредиту, як зазначено вище, складає 7087,49 грн , тоді як, сума нарахованої неустойки в вигляді пені складає 9219,15 грн що є не спів мірним, а тому суд вважає за необхідно суму пені зменшити до розміру тіла кредиту, а саме з 9219,15 грн до 7087,49 грн. Відповідно\~ до правової позиції Верховного Суду України у справі\~ №6-2003цс15\~ Покладення на боржника нових додаткових обовязків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобовязань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Таким чином\~ у звязку з тим, що\~ суд стягує\~ з відповідача пеню за несвоєчасність\~ виконання зобовязань за договором, позовні\~ вимоги\~ у частині\~ стягнення\~ штрафів\~ з\~ відповідача\~ задоволенню не підлягають. Таким чином сума, що підлягає стягненню з відповідача становить 17439,75 грн. За таких обставин суд доходить висновку, що заявлені позовні вимоги ПАТ КБ «ПриватБанк» обґрунтовані та підлягають частковому задоволенню з урахуванням досліджених у судовому засіданні доказів. Відповідно до положень ч. 1\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: partial