Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-27 00:00:00

Позивач звернувся до Лохвицького районного суду Полтавської області із вищевказаним позовом. Позов мотивовано\~тим,\~що 19 січня 2016 року помер батько позивача - [PERSON], що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії І-КЕ № 314062 від 20.01.2016 року, актовий запис № 04. За життя [PERSON] набув право на спадщину за заповітом після своєї сестри [PERSON], яка померла 03 травня 2007 року (Свідоцтво про смерть серії І-КЕ № 069999 від 04.05.2007 року, актовий запис № 125), але не оформив своїх спадкових прав. Після смерті [PERSON], [PERSON] звернулася до Першої лохвицької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої тітки [PERSON], але Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 01.06.2018 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки неможливо встановити ступінь споріднення між спадкоємцем та спадкодавцем, тобто що вони є племінниця та тітка, так як у спадкоємця відсутні свідоцтва про народження: батька - [PERSON] та тітки - [PERSON]. Крім того, пропущено термін для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої 03.05.2007 року [PERSON]. Посилаючись на вищевикладені обставини, позивач просить встановити факт, що [PERSON] є племінницею [PERSON], яка померла 03 травня 2007 року та на день смерті була зареєстрована в [INFO]; визначити додатковий строк для прийняття спадщини [PERSON], що відкрилася після померлої 03 травня 2007 року [PERSON], терміном в один місяць. \~ \~ \~ \~ \~ \~Позивач в судове засідання не з"явилася, від представника надійшла заява про підтримання позовних вимог, справу просить розглядати без його участі. \~ \~ \~ \~Відповідач - представник Харківецької сільської ради Лохвицького району Полтавської області в судове засідання не зявився, направивши до суду заяву, в якій вимоги позову визнає в повному обсязі та просить справу слухати без участі представника. \~ \~ \~ \~Заслухавши покази свідків, дослідивши та давши оцінку доказам по справі, суд прийшов до наступного. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, рати-фікованою Верховною Радою України 17.07.1997р., кожен при вирішенні питань щодо його циві-льних прав і обовязків або встановленні обґрунтованості будь- якого кримінального обвинувачен-ня, висунутого проти нього, має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. \~ \~ \~ \~Суд зазначає, що Конвенція про захист прав і основоположних свобод людини є складовою частиною загальнонаціонального законодавства України. \~ \~ \~ \~Згідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Як вбачається з матеріалів справи, 19 січня 2016 року помер батько позивача - [PERSON], що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії І-КЕ № 314062 від 20.01.2016 року, актовий запис № 04. За життя [PERSON] набув право на спадщину за заповітом після своєї сестри [PERSON], яка померла 03 травня 2007 року (Свідоцтво про смерть серії І-КЕ № 069999 від 04.05.2007 року, актовий запис № 125), але не оформив своїх спадкових прав. Після смерті [PERSON], [PERSON] звернулася до Першої лохвицької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої тітки [PERSON], але Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 01.06.2018 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки неможливо встановити ступінь споріднення між спадкоємцем та спадкодавцем, тобто що вони є племінниця та тітка, так як у спадкоємця відсутні свідоцтва про народження: батька - [PERSON] та тітки - [PERSON]. Крім того, пропущено термін для подачі заяви про прийняття спадщини після померлої 03.05.2007 року [PERSON]. Встановлено, [PERSON] не може підтвердити факт родинних відносин з покійною [PERSON], бо документи, які могли б підтвердити цей факт, в тому числі свідоцтва про народження [PERSON] та [PERSON] втрачені. Згідно довідки Харківецької сільської ради Лохвицького району від 01.06.2018 року [PERSON], [INFO] проживала та була зареєстрована в [INFO] з 1950 року по день смерті 03.05.2007 року. В даному господарстві на час її смерті ніхто не проживав та не був зареєстрований. \~ \~ \~ \~ Відповідно ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Згідно ст. 319 ЦПК України у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд встановив цей факт. Згідно з п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії. Встановлення факту родинних відносин [PERSON] необхідно для оформлення спадщини та одержання свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої [PERSON]. Так, свідок [PERSON], допитана в судовому засіданні, пояснила суду, що раніше проживала в с. Архипівка, де проживала [PERSON]. [PERSON] - рідний брат [PERSON], разом з [PERSON] часто приїздили до [PERSON] та допомагали по господарству. Крім брата та племінниці, інших родичів [PERSON] не мала. Згідно пояснень у судовому засіданні свідка [PERSON], яка суду пояснила, що дійсно [PERSON] була племінницею [PERSON], також в неї був рідний брат - [PERSON] (батько позивача). [PERSON] проживала одна, чоловіка та дітей в неї не було, допомогу по господарству здійснювали брат та племінниця. Поховання [PERSON] здійснювала її племінниця [PERSON]. У суду немає підстав ставити під сумнів показання свідків, які були допитані у судовому засіданні. У звязку з викладеним встановлено, що [PERSON] є племінницею [PERSON], яка померла 03 травня 2007 року, а тому є підстави для встановлення факту родинних відносин. На запит суду, державний нотаріус Першої лохвицької державної нотаріальної контори ГТУЮ у Полтавській області, надала інформаційну довідку зі СР (заповіти/спадкові договори), інформаційну довідку зі СР (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), відповідно до якої в шестимісячний термін після смерті 03.05.2007 року [PERSON] з заявою про прийняття спадщини, чи про відмову від прийняття спадщини ніхто не звертався. Спадкова справа не заводилася. Відповідно до п. 24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»\~особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга\~статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому\~статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини. За змістом\~ст. 1272 ЦК України, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може звернутися до суду з позовом про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини, достатнього для подання такої заяви. Поважними причинами слід вважати такі причини, які з огляду на моральні норми суспільства виправдовують поведінку спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини. Встановлено, що [PERSON] у встановлений строк не звернулася до Першої лохвицької державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, бо за життя її батько [PERSON] запевнив, що він після смерті сестри вже вжив всіх заходів щодо прийняття спадщини та розпорядження спадковим майном та повідомив, що складе заповіт на користь [PERSON]. Про відсутність у [PERSON] спадкових прав на майно сестри [PERSON], [PERSON] стало відомо лише після того, як вона після смерті 19.01.2016 року батька - [PERSON] почала займатися оформленням належної їй спадщини, про яку їй було відомо з його слів. За таких обставин суд вважає, що строк пропущений позивачем для звернення до нотаріальної контори з поважних причин, тому позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню у повному обсязі.

Outcome: approved