Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-09 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини за законом після померлої матері - [PERSON] . На обґрунтування своїх вимог позивач посилалася на те, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина, що складається із права власності на квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . За життя [PERSON] запевнила позивача, що вона залишить у спадщину своє майно онуці - [PERSON] , і попіклується про всі необхідні письмові документи. Тож, позивач, враховуючи волю спадкодавця, була впевнена, що спадщину прийме саме онука померлої - [PERSON] , тому у встановлений законом строк для прийняття спадщини за законом до нотаріуса не звернулася. 08 березня 2019 року від [PERSON] позивачеві стало відомо, що заповіт померлої [PERSON] відсутній, і відповідно до закону єдиним спадкоємцем майна останньої є саме вона - позивач. У зв`язку із цим позивач невідкладно звернулася з усною заявою про прийняття спадщини за законом до приватного нотаріуса Школи О.М., проте 21.03.2019 року отримала роз`яснення відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із пропуском 6-місячного строку для прийняття спадщини. За таких обставин, позивач звернулася до суду із вказаною вище позовною заявою для захисту своїх прав. Ухвалою суду від 08 квітня 2019 року позовну заяву залишено без руху, позивачеві надано строк для усунення недоліків позовної заяви. Ухвалою суду від 26 квітня 2019 року, після усунення позивачем недоліків, позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 28 травня 2019 року закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду. У судове засідання позивач не з`явилася, подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечує. Представник відповідача - Олександрійської міської ради - в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, будь-яких заяв, клопотань, відзиву не подав. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - [PERSON] , у судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи за її відсутності, проти задоволення позову та проти винесення заочного рішення не заперечує. Враховуючи згоду позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити на підставі наявних матеріалів справи заочне рішення, відповідно до вимог ст.ст. 280-284 ЦПК України. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши наявні у справі докази, суд встановив такі обставини. Відповідно до копії свідоцтва на право власності на житло від 08.10.1993 року, зареєстрованого Олександрійським міжміським бюро технічної інвентаризації 28 жовтня 1993 року за № [NUMBER], встановлено, що [PERSON] та [PERSON] на праві власності належала квартира [ADDRESS] . [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть № [NUMBER] від 27.08.2007 року. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть № [NUMBER] від 11.07.2018 року, після її смерті відкрилася спадщина на все належне останній майно, до складу якої входить і квартира [ADDRESS] . Згідно свідоцтва про народження [NUMBER] від 26.10.1966 року та копії свідоцтва про укладення шлюбу [NUMBER] від 19.10.1985 року встановлено що позивач [PERSON] є рідною дочкою спадкодавця [PERSON] . Позивач [PERSON] у встановлені строки для прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] пропустила, тому у 21.03.2019 року від приватного нотаріуса Олександрійського міського нотаріального округу отримала роз`яснення про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Відмова нотаріуса мотивована тим, що строк для прийняття спадщини, визначений ст. 1270 ЦК України, пропущений, тобто у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, позивач не подав заяву про прийняття спадщини, крім того, нотаріус зазначив, що згідно підпункту 3.16 пункту 3 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, суд може призначити спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, та рекомендував позивачеві з даного приводу звернутися до суду. Згідно копії довідки № 139 від 21.03.2019 року, виданої головою квартального комітету № 34 Хімчак Л.М. , [PERSON] , яка померла [INFO] , до дня своєї смерті постійно проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , на момент смерті проживала одна. Відповідно до листа № 01-16/88 від 04.06.2019 року, спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , у вказаній нотаріальній конторі відсутня, що також підтверджується інформаційною довідкою зі спадкового реєстру № 56392192 від 04.06.2019 року. До правовідносин, які є предметом спору застосовуються такі норми права. Відповідно до ст.ст. 1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з часу відкриття спадщини. Таким чином, закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до Конституції України особа повинна неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей та виконувати обов`язки, передбачені ст.ст. 65-67 Конституції. При невиконанні особою конституційних обов`язків незнання законів не звільняє особу від юридичної відповідальності. При цьому ст. 64 Конституції передбачає, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Як свідчить практика Європейського суду з прав людини особа вправі бути юридично необізнаною. Згідно із ст.ст. 66-69 ЗУ Про нотаріат, пп. 4.15, 4.20 п.4 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України", видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, провадиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів про належність цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна - державного акту на право власності. Судом встановлено, що позивач пропустив строк для звернення з заявою про прийняття спадщини, причина пропуску вказаного строку є поважною, так як позивач дійсно вважала, що спадкодавцем [PERSON] ще за життя складено заповіт, яким вона мала залишити у спадщину своє майно онуці - [PERSON] , а коли позивач дізналася про те, що заповіт не складено, встановлений законом 6-місячний строк для прийняття спадщини вже було пропущено. Таким чином, суд вважає, що оскільки прийняття спадщини є правом особи, а позивач в інший спосіб захистити своє право не може ніж звернутися до суду, то необхідно визначити додатковий строк для прийняття спадщини.

Outcome: approved