Jurisdiction: civil
Date: 2015-04-29 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд з позовом до [PERSON], [PERSON] про відшкодування шкоди. Свої вимоги обґрунтовують тим, що в період часу з вересня 2009 року по червень 2011 року згідно домовленості з відповідачами щодо будівництва благодійного центру на Волині, перераховував на банківські рахунки, відкриті на ім'я [PERSON] № [NUMBER] у АТ «Раййффайзен Банк Аваль» та [PERSON] № [NUMBER] у АТ «Раййффайзен Банк Аваль» та через довірених осіб готівкою грошові кошти в розмірі 289700,00 доларів США, що станом на 05.11.2009 року становило 2320497,00 грн. Будівельні роботи щодо вищевказаного об'єкту відповідачі розпочали з вересня 2009 року без виготовлення проектно-кошторисної документації та спеціальних дозволів, та які передбачалось завершити через вісім місяців до літа 2010 року, проте фактично є незавершеними до цього часу. Згідно висновку комісійної судової будівельно-технічної експертизи № 718 від 25.07.2013 року відповідачами на будівництво використано 708261,00 грн. Вказує, що решту перерахованих ним коштів в розмірі 1612236,00 грн. відповідачі витратили на власні потреби. Позивач за власні кошти здійснив добудову та ремонт даного приміщення, на що ним додатково витрачено суму в розмірі 320000,00 доларів США, що станом на 31.10.2014 року становило 4144000,00 грн. Вважає, що внаслідок неналежного виконання відповідачами договірних зобов'язань та неповернення отриманих коштів, йому завдано збитки. Просить суд стягнути з [PERSON], [PERSON] в його користь 6743514,36 грн., з яких 2275256,66 грн. неповернутих грошових коштів з врахуванням індексу інфляції; 68257,70 грн. 3 % річних від простроченої суми. Крім того, позивач просить суд стягнути з відповідачів в його користь судові витрати по справі. В ході судового розгляду представник позивача [PERSON] збільшив позовні вимоги, просив суд стягнути солідарно з відповідачів в користь позивача грошові кошти в розмірі 8701460,26 грн., з яких: 4144000,00 грн. - завдані збитки; 3043556,79 грн. - невикористані при будівництві та неповернутих грошових коштів; 1186987,15 грн. - сума інфляційних нарахувань; 126916,32 грн. - 3 % річних від неповернутої (простроченої) суми; 200000,00 грн. за завдану моральну шкоду. Відповідачі в судове засідання не з'явились з невідомих суду причин, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, що підтверджується матеріалами справи. Зі згоди позивача, представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 224 ЦПК України. В судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник [PERSON] позовну заяву підтримали з підстав в ній зазначених. Просили суд позов задовольнити. Заслухавши пояснення позивача, представника позивача, оцінивши представлені по справі докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав. В судовому засіданні та з пояснень позивача встановлено, що між сторонами була досягнута певна домовленість про будівництво житлового будинку та реабілітаційного центру в с.Крупа Луцького району. В період часу з вересня 2009 року по червень 2011 року, [PERSON] з метою забезпечення проведення будівництва власного житла та реабілітаційного центру в с. Крупа, Луцького району Волинської області, перераховував на рахунки, відкриті на ім'я [PERSON] № [NUMBER] у АТ «Раййффайзен Банк Аваль» та [PERSON] № [NUMBER] у АТ «Раййффайзен Банк Аваль» та через довірених осіб готівкою грошові кошти в розмірі 289700,00 доларів США, що станом на 05.11.2009 року становило 2320497,00 грн., що підтверджується банківськими виписками (а.с. ). Судом встановлено, що [PERSON] організовував зведення коробки будинку, а саме: виконання будівельних робіт, закуповував будівельні матеріали, доставляв їх, наймав робітників, а [PERSON] займався виконанням внутрішніх робіт. Отже, в даному випадку між сторонами виникли цивільно-правові відносини з договору будівельного підряду. Відповідно до ст. 875 ЦК України за договором будівельного підряду підрядник зобов'язується збудувати і здати у встановлений строк об'єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов'язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов'язок не покладається на підрядника, прийняти об'єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов'язаних з місцезнаходженням об'єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом. Відсутність письмового договору як документу не дає підстав стверджувати про відсутність між сторонами договірних відносин будівельного підряду. Як вбачається з висновку комісійної судової будівельно-технічної експертизи №7189-7192 від 27.11.2012 року, будівництво незавершеного житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS], с. Крупа Луцького району велося без робочого проекту, а тому провести дослідження відповідності проектно-кошторисній документації та вимогам будівельним нормам і правилам не надається можливим. При проведенні огляду досліджуваного житлового будинку, що розташований за адресою: с. Крупа Луцького району було встановлено неякісно виконані роботи. Відсоток готовності незавершеного будинку становить 96 %. Вартість виконаних робіт вищевказаного будинку становить 631 261, 0 гривень. Вартість земельної ділянки розташованої за адресою: [ADDRESS] с. Крупа Луцького району складає: 77000, 00 грн. Тобто всього, з отриманих від [PERSON] коштів на загальну суму 289700,00 доларів США, [PERSON] та [PERSON] на виконання робіт по будівництву вищевказаного будинку, витратили 708261,00 грн., що також встановлено вироком Луцького міськрайонного суду від 06.08.2014 року та ухвалою Апеляційного суду Волинської області від 23.10.2014 року. Згідно ст. 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Зі змісту ст. 611 ЦК України вбачається, що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов'язання внаслідок односторонньої відмови від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов'язання ; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Статтею 612 ЦК України передбачено, що боржник вважається таким, що прострочив зобов'язання, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов'язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Відповідно до ст. 618 ЦК боржник відповідає і за неякісне виконання робіт, тобто за порушення зобов'язання іншими особами, на яких було покладено його виконання (Стаття 528 цього Кодексу), якщо договором або законом не встановлено відповідальність безпосереднього виконавця. Станом на 01.11.2014 року 289700,00 доларів США еквівалентно в національній валюті по курсу НБУ - 3751817,79 грн. (1 долар США - 12,9507 грн.). Враховуючи, що відповідачами на придбання земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] Луцького району та будівництво вищевказаного будинку було використано кошти в розмірі 708261,00 грн., сума невикористаних при будівництві та неповернутих позивачу коштів становить суму в розмірі 3043556,79 грн. (3751817,79 грн. -708261,00 грн.). Згідно ст. 625 ч.2 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Сума інфляційних нарахувань за період з вересня 2009 року по 20104 року становить 1186987,15 грн., сума трьох відсотків річних від простроченої суми становить 126916,32 грн., що підтверджується письмовим розрахунком. Таким чином, враховуючи, що в передбачений договором строк відповідачі не виконали свої договірні зобов'язання перед позивачем щодо будівництва житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS], с. Крупа Луцького району та не повернули позивачу отримані кошти, які не були використанні в процесі даного будівництва, суд приходить до висновку, що з [PERSON], [PERSON] слід стягнути в користь [PERSON] суму в розмірі - 3043556,79 грн. грошових коштів, 1186987,15 грн. - інфляційних витрат, 126916,32 грн. - 3 % річних від неповернутої суми. Не підлягає до задоволення вимога позивача щодо стягнення з відповідачів в його користь 4144000,00 грн. за завдані збитки, виходячи з наступного. Статею 22 ЦК визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі. У ч. 2 цієї статті зазначається, що збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Статтею 57 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Згідно ч. 3 ст. 10, ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона покладається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Всупереч ст. 60 ЦПК України позивач [PERSON] в судовому засіданні не довів та не підтвердив жодними належними та допустимими доказами, що ним понесено витрати на ремонт та добудову житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS], с. Крупа Луцького району в розмірі 4144000,00 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Вирішуючи питання про стягання моральної шкоди, суд прийшов до висновку, про наявність підстав для стягнення моральної шкоди, однак в розмірі, що є значно меншим від заявлених вимог, тобто в розмірі - 50000,00 грн. Суд визначаючи розмір моральної шкоди виходить з засад розумності, виваженості та справедливості, та враховує ту обставину, що позивачу завдано шкоду, пов'язану з неповерненням останньому грошових коштів, що позбавило його можливості користуватися та розпоряджатися своїми коштами, які спричинили моральні страждання, порушення нормальних життєвих зв"язків тощо. Крім того, підлягає до задоволення вимога позивача про стягнення з відповідачів в його користь в порядку ст. 88 ЦПК України понесених витрат по сплаті судового збору в розмірі - 3654, 00 грн.

Outcome: partial