Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-05 00:00:00

Стислий виклад позицій сторін: 26 березня 2019 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до Витвицької сільської ради ОТГ Долинського району Івано-Франківської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позовні вимого якого збільшив та просить визнати пропущений ним строк звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини з поважних причин; визначити йому додатковий строк тривалістю три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його сестри [PERSON] , яка померла [INFO] , та визнати, що [PERSON] , яка народилась [INFO] померла [INFO] , є рідною його сестрою. Свої вимоги мотивує тим, що він народився [INFO] в с. Станківці Долинського району Івано-Франківської області. Його батьками є [PERSON] і [PERSON] , у яких, крім нього, були ще дві дочки - [PERSON] , [INFO] , і [PERSON] , [INFO] Ще на початку 1980-х років він виїхав на постійне місце проживання у м. Снігурівка Миколаївської області. Там одружився з [PERSON] і проживав до 2015 року. У батьківській хаті по [ADDRESS] постійно проживали його сестри [PERSON] та [PERSON] [PERSON] померла [INFO] , а [PERSON] - [INFO] . [PERSON] належав житловий будинок по [ADDRESS] , в якому вона була зареєстрована і проживала аж до своєї смерті. На день її смерті разом з нею була зареєстрована і проживала також сестра [PERSON] . Оскільки обидві його сестри ніколи не перебували у шлюбі і не мали дітей, а їх батьки померли ще раніше, то він залишився єдиним спадкоємцем майна, яке належало його сестрі [PERSON] ще за життя, 22 червня 2009 року, склала заповіт, посвідчений секретарем Станківецької сільської ради Гук С.Я., згідно якого вона все своє майно заповіла йому. [PERSON] померла [INFO] , тому йому для прийняття спадщини після її смерті необхідно було звернутись з заявою до нотаріальної контори у шестимісячний строк. Проте на той час він проживав у Миколаївській області, крім того, на його утриманні була дружина [PERSON] , яка протягом багатьох років, як інвалід першої групи, маючи захворювання "цукровий діабет", була прикута до ліжка. За таких обставин він не міг залишити її без догляду, приїхати в Долину і подати заяву до нотаріальної контори. 05 вересня 2014 року його дружина померла, а [INFO] померла його друга сестра [PERSON] Він організував її похорони і після її смерті, тобто з 2015 року, вже постійно проживає у вказаному будинку. За цей час встановив також на могилах сестер пам`ятники. Враховуючи той факт, що його сестра [PERSON] померла у 2009 році, він на той час проживав у Миколаївській області, здійснював догляд за хворою дружиною та не мав змоги у встановлений законом строк звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, тому і звертається з даним позовом до суду. У зв`язку з розбіжністю у написанні прізвищ його та сестер просить також встановити факт родинних відносин між ними. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити в повному обсязі та повідомив суду, що після смерті спадкодавця він двічі звертався до приватного нотаріуса з метою оформлення спадщини: і в Миколаєві, і в Болехові, однак йому відмовляли у прийнятті заяви у зв`язку із зайнятістю, а державного - у Долинському районі немає. Щодо факту родинних відносин вказав, що він народився у с. Станківці, там у с. Церківна закінчив школу, після чого поступив у Калуське училище. Його направили на практику у Миколаївську область, де йому запропонували роботу. Він залишився там, бо дома, в невеликому будинку, проживали брат з сім`єю, дві сестри неодружені, одна з яких хвора. Він у Миколаївській області створив сім`ю, має троє дітей, однак дружина захворіла, була лежачою і він змушений був за нею доглядати. Його найстарший брат, який з сім`єю побудував власний будинок, де і проживав, вже також помер. Він знав, що сестра склала на нього заповіт, але не міг приїхати. Після смерті дружини повернувся в село, на [PERSON] , поховав сестру [PERSON] і залишився у батьківському будинку. Звернувся до нотаріуса, однак не міг оформити своїх спадкових прав. Щодо написання прізвищ пояснив, що його брат був також [PERSON] , 1933 р.н., який помер у 2002 [INFO] . І мати, і батько були [PERSON] . У його матері у свідоцтві про смерть вже вказано прізвище [PERSON] , хоча у паспорті було Ткачів. Вони навіть не змогли отримати мамині гроші, тому що її прізвище в різних документах вказано по різному. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, однак подав клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги (до їх збільшення) визнав, а після прийняття до розгляду заяви про збільшення позовних вимог надав довідку, в якій підтвердив, що [PERSON] являється рідною сестрою [PERSON] . Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії у справі: ухвалою суду від 27.03.2019 відкрито провадження по даній справі. 10\~квітня 2019\~року від\~відповідача через\~канцелярію суду\~надійшло клопотання\~вх.\~№2332/2019\~(а.с.21),\~в якому\~просить розгляд\~даної справи\~провести без\~їх участі,\~вказав,\~що позовні\~вимоги визнає у повному обсязі та не заперечує проти їх задоволення. 10 травня 2019 року від представника позивача через канцелярію суду надійшла заява вх. №3053/2019 про збільшення позовних вимог (а.с.25) та заява вх. №3054/2019 (а.с.26), в якій представник позивача просить заяву про збільшення позовних вимог прийняти до розгляду та провести розгляд справи у підготовчому засіданні без його участі та участі його довірителя. Ухвалою суду від 10.05.2019 вказану заяву про збільшення позовних вимог прийнято до розгляду. Ухвалою суду від 27.05.2019 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Частиною першою статті 206 ЦПК України встановлено, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 206 ЦПК України, судом перевірено, що заява відповідача про визнання позову не суперечить закону, не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб. Враховуючи, що відповідачка позов визнала, представник позивач просив прийняти це визнання, суд приймає визнання позову відповідачем та приходить до висновку про можливість задоволення позовної заяви. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин: судом встановлено, що позивач [PERSON] є рідним братом [PERSON] , що знайшло своє підтвердження в судовому засіданні та доводиться такими доказами: - свідоцтвом про народження [PERSON] серії [NUMBER] , виданим 26 лютого 1954 року (а.с.5), де у графі батько вказано [PERSON] , а у графі мати [PERSON] ; - свідоцтвом про народження [PERSON] серії [NUMBER] , виданим 29 червня 1960 року (а.с.6), де у графі батько вказано [PERSON] , а у графі мати [PERSON] ; - довідкою №800 від 14.05.2019 виконавчого комітету Витвицької сільської ради ОТГ Долинського району Івано-Франківської області, відповідно до якої сільська рада підтвердила факт родинних зв`язків між позивачем та заповідачкою, зокрема, вказавши, що [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , являється рідною сестрою [PERSON] , [INFO] (а.с.34); - показаннями свідка [PERSON] , який в судовому засіданні показав, що він є племінником [PERSON] На спадкове майно за правом представлення не претендує, до нотаріальної контори не звертався і наміру такого немає. Позивач являється рідним братом його батька. Вони спочатку навіть жили в одному будинку. Потім побудували свій. [PERSON] до них постійно приїжджав з Миколаєва. Тітки [PERSON] і [PERSON] , рідні сестри його батька та позивача. [PERSON] ховав сестер, поставив пам`ятники. У тіток інше прізвище, бо так записали. Його також хрестили [PERSON] , а записали [PERSON] ; - показаннями свідка [PERSON] , який надав суду покази про те, що є сусідом позивача у с. Станківці. Знав батьків, брата, сестер [PERSON] (позивача). [PERSON] народився в будинку, який зараз успадковує, а потім поїхав вчитися у Миколаїв, де залишився. Тепер повернувся додому. Позивач завжди допомагав сестрам [PERSON] та [PERSON] , які були інвалідами, приїжджав часто. У прізвищі мабуть помилку допустила сільська рада. Останні роки жінка позивача дуже хворіла, мала діабет, тому він її лікував та доглядав. Таким чином, дослідивши вказані докази, в судовому засіданні знайшло своє підтвердження те, позивач [PERSON] та [PERSON] є рідними братом та сестрою. Як вбачається\~зі свідоцтва\~про смерть\~серії [NUMBER] ,\~виданого6 липня 2009 року виконкомом Станковецької сільської ради Долинського району Івано-Франківської області, копія якого долучена до матеріалів справи, [PERSON] померла [INFO] (а.с.7). Згідно з довідкою № 1139 від 10.08.2017, виданої виконавчим комітетом Витвицької сільської ради ОТГ Долинського району Івано-Франківської області, в житловому будинку, який знаходиться в [ADDRESS] Івано- [ADDRESS] по [ADDRESS] , та належав померлій [PERSON] , [INFO] , на день смерті останньої [INFO] були зареєстровані і проживали [PERSON] до дня смерті ( [INFO] ) та сестра [PERSON] , [INFO] , - до дня смерті ( [INFO] ) (а.с.10). Відповідно до довідки № 1328 від 19.09.2017, виданої виконавчим комітетом Витвицької сільської ради ОТГ Долинського району Івано-Франківської області, сестра [PERSON] , [INFO] , згідно із записом в погосподарській книзі №1 за 2011-2015 р.р., номер об`єкта погосподарського обліку №0068-1, була зареєстровані і проживала в [ADDRESS] , до дня смерті, [INFO] , одна. В Станковецькій сільській раді від імені [PERSON] заповіт не посвідчувався (а.с.9). Судом встановлено, що 22.06.2009 [PERSON] склала заповіт, згідно з яким заповідачка все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде їй належати і на що вона за законом матиме право, заповіла [PERSON] (а.с.11). Відповідно до вказаної вище довідки № 1139 від 10.08.2017, заповіт від імені [PERSON] у виконкомі Станковецької сільської ради посвідчувався 22.06.2009 за №7, який не змінений та не скасований (а.с.10). Вказаний заповіт зареєстрований у спадковому реєстрі за № 48128623, номер в реєстрі 7, заповідачем в якому вказана [PERSON] , що підтверджується копією витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №21571896 від 19.09.2009 (а.с.12). Отже, єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті заповідачки [PERSON] є її брат [PERSON] , позивач по справі. Інших спадкоємців, в тому числі з правом на обов`язкову частку судом не встановлено. Як вказано\~у свідоцтві\~про смерть\~серії [NUMBER] ,\~виданому 8\~вересня 2014\~року відділом\~державної РАЦС\~реєстраційної служби\~Снігурівського РУЮ\~у Миколаївській\~області,\~ [PERSON] померла [INFO] (а.с.8). Як стверджує позивач, що знайшло своє підтвердження в судовому засіданні, через хворобу його дружини, яка вимагала постійного догляду, він не міг вчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини, тому пропустив встановлений законом строк. Таким чином,\~виник спір\~з приводу\~встановлення факту\~родинних відносин\~між [PERSON] \~і його\~сестрою [PERSON] \~та поважності причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини. Оцінка суду: дослідивши письмові докази в їх сукупності, взявши до уваги пояснення позивача, покази свідків, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з такого. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно зі ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з вимогами ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особі, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ч.ч. 1,3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи (ч. 1 ст. 1220 ЦК України). Як уже встановлено судом, [PERSON] являється єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті сестри [PERSON] . Однак він пропустив строк, встановлений законом для прийняття спадщини, з поважних причин. В судовому засіданні знайшли своє підтвердження обставини, на які посилається позивач та його представник щодо поважності причин пропуску вказаного строку. Зокрема, дружина позивача [PERSON] хворіла, була прикута до ліжка, через що вимагала постійного догляду, тому [PERSON] не міг вчасно приїхати у с. Станківці Долинського району Івано-Франківської області для прийняття спадщини. Проживали вони у Миколаївській області. Зазначені обставини послужили причиною пропуску позивачем встановленого строку для подання заяви про прийняття спадщини. Суд визнає вказані причини поважними, так як вони пов`язані з об`єктивними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні даного спору суд застосовував норми права, які регулюють спірні правовідносини та на які посилається позивач. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 1220 ЦК України. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Як вбачається з ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Відповідно до вимог ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Отже, позивач, як спадкоємець за заповітом після смерті сестри [PERSON] , який пропустив з поважної причини строк для прийняття спадщини, навів достатні підстави для визначення йому додаткового строку. Згідно зі ст. 315 ч.1 п. 1 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Щодо визнання того факту, що померла заповідачка [PERSON] і позивач [PERSON] є рідними братом і сестрою, то в судовому засіданні це знайшло своє підтвердження, що описано вище. Таким чином суд прийшов до переконання, що позов [PERSON] \~до Витвицької\~сільської ради\~ОТГ Долинського\~району Івано-Франківської\~області про\~встановлення факту\~родинних відносин\~та визначення\~додаткового строку\~для подання\~заяви про\~прийняття спадщини підлягає до задоволення в повному обсязі. Позивач просить судовий збір з відповідача не стягувати та залишити його за ним. На підстав,\~викладеного,\~ст.ст.\~13,\~81,\~206 ЦПК України, ст.ст. 15, 1216, 1217, 1220, 1223, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 "Про судову практику у справах про спадкування",

Outcome: approved