Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-20 00:00:00

[PERSON] звернулася до Краматорського міського суду Донецької області з позовом до Комунального підприємства «Дільниця по ремонту, утриманню автошляхів та спорудження на них», про відшкодування майнової та моральної шкоди. В обґрунтування позову зазначила, що 23.02.2017 року, близько 09-00 годині, вона припаркувала належний їй автомобіль марки «SKODA» модель «Fabia Ambiente 1.4», реєстраційний номер [NUMBER] на стоянці відділення ПАТ КБ «Приватбанк» (напроти будинку № 24 по вул. Дружби у м. Краматорську), після чого попрямувала на роботу. Її право власності на автомобіль підтверджується відомостями зі «Свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER]». Близько 14-25 год. цього ж дня, знаходячись на робочому місці, вона почула потужний гуркіт на вулиці з наступним спрацюванням сигналізації її автомобіля. Через вікно, крізь яке добре видно стоянку, побачила, що на автомобіль впали частини стовбура та великі гілки берези, яка була розташована поруч із вказаною зупинкою та автомобілем. Після цього вона підійшла до автомобіля і побачила на ньому масивні трухляві гілки берези, а також значні пошкодження капоту, вітрового скла, панелі, даху та його обшивки, заднього скла, переднього бамперу, заднього спойлеру та інші за цим фактом на місці була викликана поліція. Працівники патрульної поліції, які прибули за викликом, оглянули місце події та зателефонувати до чергової частини Краматорського ВП ГУНП в Донецькій області задля виклику слідчо - оперативної групи та складання протоколу огляду місця події. Проте, черговий відмовив, надавши їм вказівку з відібрання від неї заяви та пояснень. Згідно довідки від 01.03.2017 за № 173 було встановлено, що дерево (береза), що впало на автомобіль по вул. Дружби в районі будинку № 24, знаходиться на балансі КП «ДРУАС». 02.03.2017 року в присутності представника відповідача, який був письмово повідомлений про це 27.02.2013 року, автомобіль був оглянутий судовим експертом про що складений «Акт огляду транспортного засобу», а також проведене експертне автотоварознавче дослідження. Згідно з висновком № 50/17 експертного автотоварознавчого дослідження від 06.03.2017 року, проведеним судовим експертом [PERSON] вартість ремонтно-відновлювальних робіт автомобіля внаслідок події та розмір спричиненої їй майнової шкоди складає 88813,49 гривень. Звернувшись до відповідача із заявою від 20.03.2017 щодо відшкодування спричиненої їй майнової шкоди, вона отримала лист - відповідь від 29.03.2017 за № 242. У цьому листі відповідач зазначив, що 15.11.2016 року ним був здійснений осінній огляд стану зелених насаджень по вул. Дружби у м. Краматорськ, яким виявлено 49 дерев аварійному стані, у тому числі і дана береза. Проте, відповідач відмовився здійснити їй відшкодування, оскільки вбачає відсутність своєї вини через дію непереборної сили, а саме: штормове попередження та посилення південно- західного вітру до 15-20 м/с. Незважаючи на таку позицію відповідача, його протиправна бездіяльність спричинення ним їй шкоди, причинний зв'язок між його бездіяльністю та завданою їй шкодою, а також його вина у формі необережності (відповідачу, як посадовій особі давно було відомо про аварійний стан дерев, і ймовірно про можливість їх падіння, але своєчасно не вжив заходів з їх видалення, з метою запобігання заподіянню шкоди, мав таку можливість і був зобов'язаний це зробити). Таким чином, відповідач заподіяв майнову шкоду у розмірі 88813,49 грн., яка підлягає відшкодуванню. Протиправними діями відповідача, їй завдано моральну шкоду, яка полягає у душевних стражданнях, яких вона зазнала у зв'язку із вказаними подіями. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди нею враховується: характер, глибина і обсяг душевних страждань; погіршення стану її здоров'я, внаслідок отриманого стресу та емоційного навантаження, розмір спричиненої їй майнової шкоди і характер пошкодженого майна, ступінь вини відповідача, а також його поведінка у виниклих правовідносинах, необхідність докладати додаткові зусилля для організації свого життя, істотна зміна його звичного ритму, потреба у витрачанні часу та коштів на захист її прав. Погіршення стану її здоров'я внаслідок отриманого стресу та емоційного навантаження підтверджується «Листком непрацездатності серії АГТ № 676852 та «Епікризом»» № 1114 за результатами лікування. Таким чином просить стягнути з відповідача в рахунок відшкодування майнової шкоди 88813, 49 грн, моральну шкоду в розмірі 50000, 00 грн. Стягнути з відповідача понесені нею судові витрати. В судовому засіданні позивач [PERSON] підтримала заявлені вимоги та доводи на яких вони ґрунтуються, та просила суд їх задовольнити. Представники відповідача у судовому засіданні заперечували щодо задоволення позовних вимог посилаючись на те, що 15.11.2016 КП «ДРУАС» було здійснено осінній загальний огляд зелених насаджень (дерев) на ділянці вул. Дружби (від перехрестя с вул. Стуса до перехрестя з вул. Ювілейною), що підтверджується тим, що за результатами огляду було складено відповідний акт. До акту увійшла і береза про яку йде мова в позовній заяві. У плані робіт з поточного ремонту та утримання об'єктів благоустрою, які стоять на балансі КП «ДРУАС» на 2016 (станом на 11.11.2016 р.) на валку аварійних дерев було виділено грошові кошти у розмірі 110 тис. грн., а саме у червні 2016 р. - 30 тис. грн., у серпні 2016 р. - 15 тис. грн., у вересні 2016 р. - 15 тис. грн. та у жовтні 2016 р. - 50 тис. грн. На листопад та грудень місяць 2016 р. грошових коштів на валку аварійних дерев виділено не було, а тому валка аварійних дерев в ці місяці КП «ДРУАС» не проводилася. У зв'язку з необхідністю планування робіт на 2017 рік КП «ДРУАС» (планово- економічний відділ, прораб, технік та інші спеціалісти) протягом листопада початку грудня 2017 року займалося систематизацією актів огляду та розрахунком необхідних сум на проведення робіт з утримання та ремонтів об'єктів благоустрою м. Краматорська. Згідно з планом робіт з поточного ремонту та утриманню об'єктів благоустрою, які стоять на балансі КП «ДРУАС» на 2017 рік (станом на 20.01.2017 р.) грошові кошти на валку аварійних дерев виділено у розмірі 140 тис. грн., а саме у лютому 2017 р. - 50 тис. грн., у березні 2017 р. - 30 тис. грн., у квітні 2017 р. - 30 тис. грн., у травні 2017 р. - 30 тис. грн. У лютому місяці роботи по видаленню аварійних дерев проводились у відповідності з графіком робіт по видаленню у центральній частині міста, затверджених заступником міського голови Боєвським С.О. та узгодженим з начальником Відділу комунального господарства Кобзюком А.М. Згідно цього графіку роботи по вул. Дружби не виконувалися. Виконання робіт по видаленню аварійних дерев по вул. Дружби (Леніна) в тому числі і берези, яка спричинила матеріальний збиток позивачу, було заплановано на березень 2017 р., що підтверджується відповідним графіком. Роботи по березі повинні були бути проведені 07.03.2017 р., однак не були проведені вчасно через її падіння, остаточне видалення берези здіснено підприємством 24.02.2017 р. В зв'язку з тим, що ними було проведено цілий комплекс дій спрямованих на видалення берези та було заплановано її видалення є незрозумілим твердження позивача про якусь протиправну бездіяльність посадових осіб КП «ДРУАС». Ці твердження, як і твердження про причинно-наслідковий зв'язок між бездіяльністю та спричиненням матеріальної шкоди позивачем є абсолютно бездоказовими та не відповідають дійсності. Жодних заяв про аварійність берези про яку йде мова у позовній заяві ні від позивача, хоча вона і паркує постійно там свій автомобіль, ні від інших осіб до КП «ДРУАС» не надходило. В зв'язку з тим, що березу було остаточно видалено КП «ДРУАС» 24.02.2017 р. ними були здійснені всі необхідні дії згідно Порядку та отримано акт обстеження зелених насаджень № 20 від 28.03.2017 р. та отримано ордер на видалення № 18 від 29.03.2017 р. Це також підтверджує необґрунтованість та хибність висновків Позивача про протиправну бездіяльність посадових осіб КП «ДРУАС». На 23 лютого 2017 року по Донецькій області Регіональним центром з гідрометрології було оголошено штормове попередження № 15, про те, що до кінця дня 22 лютого на території Донецької області буде спостерігатися посилення південно-західного вітру 15-20 м/с та збережеться протягом доби 23 лютого. Як свідчить довідка Донецького регіонального центру з гідрометеорології (Донецький РГЦМ) з 14.00 до 15.00 23.02.2017 р. у м. Краматорську відмічався максимальний порив південного вітру 13 м/с. Згідно «Шкали Бофорта» значення швидкості вітру у межах 10.8-13.8 м/с характеризується як сильний. Сильний вітер і став причиною падіння частини дерева, що свідчить про наявність непереборної сили. Окремо, зауважуємо, що стоянка «ПриватБанк» (як вказано у рапортах поліцейських) на якій стояв належний позивачу автомобіль не позначена знаком 5.38 «Місце для стоянки», який застосовується для позначення місць та майданчиків для стоянки транспортних засобів. Більше того, прямо перед місцем де стояв автомобіль позивача розташовано знак 3.34, який забороняє зупинку і стоянку транспортних засобів, крім таксі, що здійснює посадку або висадку пасажирів (розвантаження чи завантаження вантажу), в зв'язку з чим стоянка транспортних засобів на цій ділянці є забороненою. Отже автомобіль знаходився (стояв) на вищевказаному місці з порушенням норм Правил дорожнього руху України. Порушення Правил дорожнього руху позивачем і призвело до таких наслідків як падіння дерева саме на автомобіль, адже зупинку і стоянку автомобілів на цій ділянці взагалі заборонено. Позивач, як водій, повинна була виконати Правила дорожнього руху і тоді б жодних матеріальних збитків належний їй автомобіль би не зазнав. Щодо наявності матеріальної шкоди зауважуємо, що позивач у позовній заяві стверджує, що моральні збитки були завдані їхніми противоправними діями, хоча раніше вона стверджувала, що матеріальний збиток завдано бездіяльністю. Якими саме їхніми діями ними завдано моральної шкоди, яку позивач оцінює у 50 тис. грн. їм невідомо. Крім того, зауважуємо, що згідно доданої копії листка непрацездатності позивача вона звернулася до лікарні з симптомами приступів страху, нестабільними цифрами АД, відсутністю сну, апетиту, головних болів, та інше, лише 22.03.2017, тобто через місяць після події внаслідок якої стався стрес. Крім того, зауважують, що згідно епікризу встановлено, що у позивача «Геодинамічне перезавантаження правого передсердя», що частіше всього виникає при пороках серця (стенозі), у випадку недостатності трьохстворного клапану або вираженої легеневої гіпертензії. Вважають, що моральна шкода яка отримана позивачем, є абсолютно недоведеною, а листок непрацездатності та епікриз такими, що визивають сумнів у їх вірогідності. Свідок [PERSON] у судовому засіданні будучи попереджена про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України під присягою пояснила, що 23.02.2017 вона почула гуркіт, пізніше побачила, що на автомобіль, який був припаркований по вул. Дружби у м. Краматорську впали гілки берези. Свідок [PERSON] у судовому засіданні будучи попереджений про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України під присягою пояснив, що він є інспектором патрульної поліції УПП в м. Краматорську та Слов'янську, 23.02.2017 через лінію 102 був дзвінок, про те що впало дерево (береза) на автомобіль. На місці пригоди були відібрані пояснення, та була передана заява до Краматорського ВП ГУНП в Донецькій області. Дерево мало трухлявий вигляд, впало само по собі, не від зовнішнього впливу. В той день було морозно, але вітру не було. Було пошкоджено автомобіль. Стоянка, на якому знаходився автомобіль, був поставлений без порушень ПДР України. Свідок [PERSON] у судовому засіданні будучи попереджена про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України під присягою пояснила, що вона працює зам. редактора «Технополіс» за адресою: м. Краматорськ, вул. Дружби, 24, в районі будинку бачила суху березу. 23.02.2017 вітру не було. Береза була аварійною з 2012 року, та в цьому році вони звернулися в КП «УРСАС», суха шовковиця. Був інженер та визначив два дерева шовковиці, та дві берези, одну з берез проходила в проводах, її не прибрали, а дві шовковиці та одна берез на які в них був ордер, та її знесли. Свідок [PERSON] у судовому засіданні будучи попереджена про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України під присягою пояснила, що вона працює інженером з підготовки виробництва КП «ДРУАС» , в 2012 році вона дійсно приймала участь при наданні дозволу ТОВ «Катлайф» видалення 3-х дерев за адресою: м. Краматорськ, вул. Дружби, 24. Всі виявлені на той час сухі дерева були видалені. Суд, заслухавши доводи позивача, заперечення представників відповідача, пояснення свідків, повно та всебічно проаналізувавши матеріали цивільної справи, встановив такі обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини. Відповідно до ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно з п. 9 ст. 10 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" до повноважень сільських, селищних і міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить здійснення контролю за станом благоустрою та утриманням територій, інженерних споруд та об'єктів, підприємств, установ та організацій, їх озелененням, охороною зелених насаджень, водних об'єктів тощо. Згідно п. 2 ч. 1 ст. 13 та п. 2 ст. 21 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" до об'єктів благоустрою населених пунктів належать прибудинкові території, а елементами благоустрою є, зокрема, зелені насадження на прибудинкових територіях. Стаття 25 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» вказує на те, що утримання та благоустрій багатоквартирного житлового будинку, належних до нього будівель, споруд, проводиться балансоутримувачем цього будинку. Відповідно до ст. 21 вказаного Закону, до об'єктів благоустрою населених пунктів належить прибудинкові території та елементами благоустрою є зелені насадження на прибудинкових територіях. Статтею 28 зазначеного Закону наголошено, що встановлено окремий порядок щодо охорони та утримання зелених насаджень, п. 3 якого встановлено, що видалення дерев, кущів, газонів і квітників здійснюється в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України. А саме: згідно п. 13.2.1. Правил утримання зелених насаджень, у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року N 105- видалення окремих засохлих дерев та кущів відноситься до поточного ремонту на об'єктах благоустрою зеленого господарства. За організацію поточного ремонту, планування/прийняття робіт, складання кошторису, поданням щорічних розрахунків до органу місцевого самоврядування, згідно зазначених вище Правил п. 13.2.3. 13.2.4. є відповідальним балансоутримувач. Відповідно до п.2.1, 5.1 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 року № 105, на конкурсних засадах державними або місцевими органами влади призначаються підприємства, організації, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень на підпорядкованих територіях зеленого господарства та є їх балансоутримувачами. На підставі п.5.5. Правил відповідальними за збереження зелених насаджень і належний, догляд за ними на об'єктах благоустрою державної чи комунальної власності є балансоутримувачі цих об'єктів. Згідно ч.2 ст.18 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» підприємства, установи та організації у сфері благоустрою населених пунктів зобов'язані: утримувати в належному стані закріплені за ними на умовах договору з балансоутримувачем об'єкти благоустрою (їх частини); відшкодовувати збитки та іншу шкоду, завдану внаслідок порушення законодавства з питань благоустрою та охорони навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, установлених законодавством України. Згідно підпункту 7 п. «а» ст. 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до віддання виконавчих органів міських рад належить організація благоустрою населених пунктів, охорона зелених насаджень. Згідно п. 2 ч. 1 ст. 13 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» до об'єктів благоустрою населених пунктів належать прибудинкові території. Згідно п. 2 ч. 1 ст. 21 вказаного Закону елементами благоустрою є зелені насадження на прибудинкових територіях. Згідно ст. 25 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», утримання та благоустрій прибудинкової території багатоквартирного житлового будинку, належних до нього будівель, споруд проводиться балансоутримувачем цього будинку. Відповідно до п. 3.8.2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76, на прибудинковій території балансоутримувач повинен забезпечувати належний догляд за зеленими насадженнями. Таким чином, балансоутримувачем зелених насаджень є лише вповноважене органами місцевого самоврядування на конкурсних засадах підприємство, яке відповідає за утримання та збереження зелених насаджень. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі винною особою, яка її завдала. Разом з тим згідно зі ст. 1166 ЦК України, єдиною підставою для цивільно-правової відповідальності за завдання шкоди є правопорушення, що включає як складові елементи: шкоду, протиправне діяння особи, котра її завдала, причинний зв'язок між ними, а також вину заподіювача шкоди. Згідно свідоцтва про реєстрацію серії [NUMBER], [PERSON] є власником транспортного засобу «SKODA» модель «Fabia Ambiente 1.4», реєстраційний номер [NUMBER]. (а.с.8). У відповідності до акту огляду транспортного засобу від 02.03.2017 та згідно висновку № 50/17 експертного автотоварознавчого дослідження від 06.03.2017, вартість ремонтно- відновлювальних робіт автомобіля внаслідок події та розмір спричиненої майнової шкоди становить складає 88813,49 грн. (а.с.14-21). З матеріалів справи вбачається, що власником (засновником) КП «ДРУАС» є Краматорська міська рада. Зобов'язання КП «ДРУАС» щодо утримання зелених насаджень визначаються нормативними актами, зокрема Правилами утримання зелених насаджень у населених пунктах України затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово- комунального господарства України № 105 від 10.04.2006. Рішення Краматорської міської ради щодо системи заходів з утримання зелених насаджень у м. Краматорську та догляду за ними по об'єктам благоустрою де балансоутримувачем виступає КП «ДРУАС» представлено у вигляді плану робіт з поточного ремонту та утримання об'єктів благоустрою, які стоять на балансі КП «ДРУАС», дані обставини підтверджується листами КП «ДРУАС» від 14.04.2017 за № 312, та від 14.04.2017 за № 314. (а.с.31-32). У відповідності до статуту КП «ДРУАС» від 2014 року, метою та предметом діяльності підприємства серед іншого є здійснення доглядних робіт по утриманню зелених насаджень; валка сухостійних та аварійних дерев на території міста. (а.с.55-63). Згідно акту обстеження зелених насаджень складеного комісією КП «ДРУАС» від 15.11.2016, серед інших дерев, є береза, яка знаходиться в аварійному стані по вул. Дружби, 24 у м. Краматорську Донецької області. (а.с.64). Таким чином, зазначений відповідач КП «ДРУАС» повинен був здійснювати контроль за станом зелених насаджень, а також здійснювати валку сухостійних та аварійних дерев, які знаходяться на території по вул. Дружби, 24 у м. Краматорську Донецької області. Разом з тим, пунктом 6.2 Правил встановлений обов'язок балансоутримувачів проводити інвентаризацію та паспортизацію об'єктів благоустрою, брати участь у роботі комісії з обстеження зелених насаджень з метою їх знесення, тощо. Відповідно до п. 9.1.11 Правил під час догляду за деревами застосовують три види обрізання: формувальне, санітарне й омолоджувальне. Відповідно до п. 9.1.11.2 Правил санітарне обрізання крони виконують, щоб позбутися старих, хворих, сухих і пошкоджених гілок, а також гілок, спрямованих всередину крони або зближених одна з одною. У п. 9.1.13 Правил зазначено, що на вулицях і площах населених пунктів у процесі обстеження зелених насаджень виявляють і потенційно аварійні гілки. Це скелетні гілки, які мають видимі ознаки враження шкідниками та хворобами. Їх необхідно видаляти. Згідно з розділом 12 Правил з метою контролю за станом міських зелених насаджень здійснюють їх загальні, часткові та позачергові огляди. Загальні огляди проводяться двічі на рік, навесні та восени. При загальному огляді обстежують усі елементи об'єктів благоустрою, а при частковому лише окремі елементи. Позачергові огляди проводять після злив, ураганів, сильних вітрів, снігопадів, паводків тощо. Пунктом 7 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах затвердженого Постановою КМУ № 1045 від 01.08.2006 року передбачено, що видалення аварійних, сухостійних і фаутних дерев на об'єкті благоустрою здійснює балансоутримувач на підставі акта, що складається відповідно до пункту 4 цього Порядку. Згідно пункту 3.8.2. Правил утримання та прибудинкових територій, затвердженого наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 року на прибудинковій території балансоутримувач повинен забезпечувати належний догляд за зеленими насадженнями. Відповідно до частин 4, 5 ст.319 ЦК України, власність зобов'язує; власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства. Згідно ст. 322 ЦК України, власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Тобто тягар утримання майна та відповідальність за нього несе саме власник. Згідно статті 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку з знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушено (упущена вигода). За змістом ч.1 ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до ст. 386 ЦК України власник майна, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Крім того, в постанові від 03 грудня 2014 року №6-183цс14 Верховний Суд України дійшов правового висновку, що в цивільному процесі законом не покладається на позивача обов'язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, він лише повинен доказати факт заподіяння такої шкоди відповідачем та її розмір. Таким чином, суд прийшов висновку, що відповідач, а не позивач повинен довести суду відсутність своєї вини у завданні шкоди позивачу. В судовому засідання позивач [PERSON] доведено факт наявності шкоди завданої її майну, разом з тим, представником не надано суду належних та допустимих доказів на спростування своєї провини або підтвердження вини інших осіб у заподіянні шкоди позивачу, що є підставою для висновку про наявність такої вини у відповідача. Крім того, посилання відповідача, що причиною падіння частини дерева, був сильний вітер, що свідчить про наявність непереборної сили, втім, наявність непереборної сили не встановлено Сертифікатом Торгово-промислової палати України, відповідно до ст.617 ЦК України передбачено, що особа, яка порушила зобов'язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов'язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Отже, непереборною силою є надзвичайна і невідворотна зовнішня подія, що повністю звільняє від відповідальності особу, яка порушила зобов'язання, за умови, що остання не могла її передбачити або передбачила але не могла її відвернути, та ця подія завдала збитків. Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об'єктивно унеможливлюють виконання зобов'язань передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов'язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, тощо Також, відповідно до спеціалізованої інформації Донецького регіонального центру з гідрометеорології від 13.03.2017 встановлено, що відомості про максимальну швидкість вітру у м. Краматорську 23 лютого 2017 року з 14-00 год. по 15-00 год максимальний порив південного вітру 13м/с. Інформація надана з найближчої метеорологічної станції м. Бахмут (а.с.23). Відповідно до інформації Державної служби України з надзвичайних ситуацій Донецький регіональний центр з гідрометеорології від 12.05.2017 року, збереження штормового попередження № 15 - до кінця дня 22 лютого 2017 року на території Донецької області місцями буде спостерігатися посилення південно- західного вітру 15-20 м/с. Збережеться впродовж доби 23 лютого 2017 року. Згідно зі ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно до п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» № 6 від 27.03.1992 р. (з подальшими змінами) потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості втраченого майна та робіт, які необхідно провести, щоб виправити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди. При цьому, обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування матеріальної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою та протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Також, згідно п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 р. (з подальшими змінами) «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Так, суд не враховує заперечення представників відповідача, що у позивача відповідно до епікризу «Геодинамічне перезавантаження правого передсердя», яке на їх думку частіше всього виникає при пороках серця (стенозі), у випадку недостатності трьохстворного клапану або вираженої легеневої гіпертензії, оскільки представники відповідача не є особами, які мають медичну кваліфікацію, для оцінювання ступеню хвороби позивача за діагнозом. Крім того, твердження представників відповідача, що позивач порушила Правила дорожнього руху України спростовуються поясненнями свідка [PERSON], який працює інспектором поліції та був на місці пригоди, також, протокол про вчинення адміністративного правопорушення відносно позивача [PERSON] не складався, що свідчить про відсутність адміністративного правопорушення в діях позивачки. Аналізуючи наявні в матеріалах справи докази, приймаючи до уваги доводи позивача, щодо порушення її прав з боку відповідача, заперечення представників відповідача,

Outcome: approved