Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-24 00:00:00

[PERSON] (далі позивач), через свого\~представника,\~ звернулася до суду з вищевказаним позовом проти [PERSON] (далі - відповідач), з вимогами: -\~стягнути з відповідача, проживаючого за адресою: [ADDRESS] на користь позивача 10\~000,00 грн. у відшкодування матерільної шкоди та 10\~000,00 грн. у відшкодування моральної шкоди, завданої залиттям квартири; - зобов`язати відповідача усунути причину протікання конденсату з кондиціонера, шляхом встановлення належного водовідведення у відповідності до Державних будівельних норм. Позивач обґрунтовує свій позов наступними обставинами, на підтвердження яких подано суду відповідні докази. [PERSON] є співвласником квартири [ADDRESS] . По сусідству з її квартирою, у квартирі [ADDRESS] проживає відповідач [PERSON] . Протягом 2-х років (з часу встановлення кондиціонеру та здійсненої реконструкції балкону) відбувається затоплення балкону її квартири, що призводить до руйнування балкону. Комісією було здійснено обстеження 19.06.2018, за наслідками якого було встановлено, що з кондиціонера, який розміщений поверхом вище, на зовнішній стіні квартири [PERSON] , здійснювалось протікання конденсату, що призвело до часткового затоплення балкону квартири [PERSON] . На стелі балкону квартири [ADDRESS] наявні чітко виражені водяні плями. Позивачу було\~завдано матеріальну\~та моральну\~шкоду,\~яку відповідач\~у добровільному\~порядку відмовляється\~відшкодувати. На підтвердження вказаних обставин позивачем подано суду: копію договору дарування частки квартири; копію свідоцтва про право власності на житло; копії технічного паспорта на квартиру; копії пенсійного посвідчення; копії довідки МСЕК; довідки Липовецької районної амбулаторії; копії звернень до органу місцевого самоврядування; копії Акту про залиття від 19.06.2018; копії відповідей органу місцевого самоврядування; фотознімки наслідків залиття квартири. Викладені обставини послугували підставою для звернення до суду з даним позовом. Ухвалою суду від 03.10.2018 призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та визначено відповідачу строк для подання відзиву на позов.\~ У визначений судом строк відповідач подав відзив, який обґрунтував тим, що кондиціонер, який знаходиться на зовнішній стіні його квартири не міг здійснити залиття балкону позивача, оскільки він не працює і він ним не користується, 19.08.2018 також не користувався. Крім того, акт про залиття квартири вважає не достовірним та достатнім доказом, оскільки на підставі такого акту не можна встановити дійсні обставини справи. Також, позивач не обґрунтував розмір моральної шкоди, не зазначив у чому вона полягає. Тому, з вищевказаних обставин, відповідач просив суд в задоволенні позову відмовити. До відзиву відповідачем додано фотознімки та договір-замовлення (підряду) на підключення кондиціонера (а.с. 42-45). Ухвалою суду від 27.11.2018 призначено будівельно-технічну експертизу, провадження у даній справі було зупинено. Ухвалою суду від 16.09.2019 провадження у справі було поновлено, оскільки надійшов висновок есперта, а справу призначено до розгляду. 13.01.2020 на адресу суду надійшла уточнена позовна заяву від представника позивача, в якій вона просила уточнити другу вимогу позовної заяви, виклавши її в наступній редакції: «Зобов`язати відповідача усунути причину протікання конденсату з кондиціонера, шляхом встановлення належного водовідведення у відповідності до Державних будівельних норм, та будь-яке інше протікання з балкону квартири [ADDRESS] ». 10.02.2020 відповідачем подано апеляційну скаргу на ухвалу суду від 03.10.2018, в якій просив поновити йому строк на оскарження ухвали та скасувати її, у зв`язку з порушенням правил підсудності, однак ухвалою Вінницького апеляціного суду від 20.02.2020 відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляціною скаргою [PERSON] відповідно до вимог ст. 358 ЦПК України. Ухвалою суду від 08.09.2020 закрито підготовче провадження у справі та призначено до судового розгляду по суті. У судовому засіданні позивач та її представник адвокат Пінчук І.О. позовні вимоги підтримали повністю з підстав, викладених у позовній заяві, та просили їх задовольнити. Представник відповідача адвокат Щавінський К.С. у судовому засіданні позов не визнав та просили відмовити у його задоволенні, вказуючи, що відповідач не є власником квартири [ADDRESS] , а та обставина , що він там інколи проживає не може покладати на нього обов"язок по відшкодуванню шкоди. Крім того, на думку представника , позивачем не доведено, що саме будь-які дії відповідача мали наслідком залиття квартири позивача . Суд, вивчивши та дослідивши матеріали цивільної справи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно й безпосередньо оцінивши зібрані в справі докази, встановив наступне. Позивач [PERSON] є співвласником ј частки квартири [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності на житло від 29.12.1998, зареєстрованого КП «ВООБТІ» у реєстровій книзі № 35/352 (а.с. 10 на звороті). Згідно договору дарування частки квартири від 29.12.2003 [PERSON] є власником ѕ частки вищевказаної квартири (а.с. 11). По сусідству з [PERSON] проживає відповідач [PERSON] в квартирі [ADDRESS] . В квартирі [ADDRESS] встановлено кондиціонер, який розміщено на стіні 2 поверху діагонально, по відношенню до балкона позивачки. Згідно комісійного акту від 19.06.2018 року, складеного комісією у складі заступника міського голови Карбівської Н.В., інспектора по благоустрою КП «Комунсервіс» Шевчука П.П., провідного спеціаліста Липовецької міської ради Рудика В.Ю. встановлено, що з кондиціонера, який розміщений поверхом вище, на зовнішній стіні квартири [PERSON] , здійснювалось протікання конденсату, що призвело до часткового затоплення балкону квартири [PERSON] . На стелі балкону квартири [ADDRESS] наявні чітко виражені водяні плями (а.с.21). Внаслідок залиття, квартира [ADDRESS] , потребує поточного ремонту. Ухвалою суду\~від 27.11.2018\~у даній\~справі було\~призначено будівельно-технічну\~експертизу та\~поставлено наступні\~питання: які саме пошкодження утворилися на стінах, підлозі та стелі у квартирі [ADDRESS] , внаслідок залиття балкону, чи являються вони наслідком протікання конденсату від кондиціонера, що розташований на зовнішній стороні квартири [ADDRESS] , що належить відповідачу [PERSON] .? які ремонтно-відновлювальні роботи необхідно виконати у квартирі [ADDRESS] , внаслідок залиття балкону, та яка їх вартість (вартість матеріалів та вартість ремонтно-відновлювальних робіт)? Проведення експертизи доручено експертам Експертно-юридичної фірми «Соломон». Згідно з Висновком експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи від 04.09.2019 за №086/18, проведеної судовим експертом ТОВ «Експертно-юридичної фірми Соломон» Корчинським О.А. встановлено, що внаслідок залиття балкону квартири [ADDRESS] виникли наступні пошкодження: відшаруванні фарби на стінах, часткове відпадання гіпсового шпаклювання на стінах, пошкодження вапняного фарбування стелі балкону та виникнення плісняви на поверхнях стін та стелі. Встановити, чи являються зазначені пошкодження наслідком протікання конденсату від кондиціонера, що розташований на зовнішній стіні квартири [ADDRESS] , що належить [PERSON] , виходить за межі спеціальних знань експерта. Для усунення наслідків залиття балкону квартири [ADDRESS] необхідно виконати ремонтно-будівельні роботи (відновлювальний ремонт), які зазначено у локальному кошторисі, який відображено у додатку 2 до висновку. Вартість таких робіт, яка визначалась згідно ДСТУ БД. 1.1-1:2013 у програмному комплексі АВК - 5(3.4.1), в цінах станом на час проведення дослідження і становить 2816,00 грн. (а.с. 77). В судовому засіданні експерт [PERSON] пояснив, що причиною затікання є руйнування бетонної плити, яка розміщена під квартирою відповідача і яка не забезпечує водовідведення за умови потрапляння на неї будь-якої вологи, в тому числі і конденсату від кондиціонера. Встановити достеменно чи являється вказана плита конструктивним елементом квартири відповідача за відсутності технічної документації неможливо. Суд, з огляду на встановлені обставини, вирішуючи питання про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої пошкодженням та залиттям квартири, виходить із наступних норм права та мотивів їх застосування. Згідно ч. 7 ст. 41 Конституції України використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства. За змістом\~ст. 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є витрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Відповідно до ч. 4 ст. 319 ЦК України визначено, що власність зобов`язує. Згідно ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Нормами ч. 2 ст. 383 ЦК України встановлено, що власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Відповідно до ч. 3\~ст. 386 ЦК України\~передбачено, що власник, права якого порушенні, має право на відшкодування заданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно п.5.36 ДБН В.2.2.-15.2005 при застосуванні системи кондиціонування повітря відведення теплоти конденсації холодоагенту в багатоквартирних житлових будинках повинно бути організоване через центральні або групові установки, розташовані в місцях, де вони не погіршують архітектурного вигляду будинку і не створюють шуму, рівень якого перевищує допустимі значення для приміщень проектованого або сусіднього будинку і для навколишнього середовища. Конденсат, що утворюється при охолодженні й осушенні повітря, повинен відводитися трубопроводами, які підключаються, як правило, до системи дощової каналізації з розривом струменя через сифон. Пунктом 18 «Правил користування приміщеннями житлових будинків», затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 24.01.2006 за № 45, на власників квартир покладено обов`язок забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків. При наявності несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. Пунктами 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 за №76\~визначено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт за формою, встановленою додатком 4 до цих Правил. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтована вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин). У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 за №12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» також зазначено, що при складанні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. Якщо винуватець події відмовляється підписувати акт, необхідно запросити свідків з числа сусідів. Вони також можуть засвідчити факт затоплення та скласти опис пошкоджень та зіпсованого майна. Тобто, факт залиття квартири, характер та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтована вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов`язкової участі потерпілої та винної особи. Під час складання акту про залиття, присутність відповідача [PERSON] не встановлена, акт останнім не підписаний, що свідчить про порушення вимог закону під час складання вище вказаного акту. А тому даний акт є неналежним доказом. Крім того, згідно вимог ст. ст.\~76,\~77,\~79,\~80 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно ч. 1\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Згідно\~ст.1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно\~ст. 1192 ЦК України\~розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Пленум Верховного Суду України в своїй\~постанові № 6 від 27.03.1992 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»\~у п. 2 роз`яснив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її задала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. У зв`язку з вищевикладеним, суд враховує правовий висновок, викладений Верховним судом України у постанові № 6-168цс13 від 12.02.2014, згідно якого до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню підлягають: наявність майнової шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою й протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Матеріали справи не містять належних та допустимих доказів неправомірних дій щодо залиття квартири саме відповідачем [PERSON] , а як наслідок - відсутній безпосередній причинний зв`язок між неправомірними діями та шкодою. При цьому, факт залиття квартири позивача внаслідок потрапляння вологи з квартири відповідача не підтверджений належними, допустимими та достатніми доказами. Оскільки за змістом\~ст. 1066 ЦК України\~відсутність вини має доводити особа, яка завдала шкоди, тоді як у даному випадку факт завдання шкоди саме відповідачем не встановлений. Оскільки предметом доказування у цій справі є факт залиття, наявність та розмір заподіяної шкоди, винність дій відповідача, причинно-наслідковий зв`язок між шкодою та діями відповідача. Однак, всіх складових відповідальності відповідача встановлено в судовому засіданні не було. Крім того саме по собі встановлення кондиціонера з порушенням будівельних норм не може мати наслідком залиття квартири позивача, а відповідно буде мати наслідком виділення вологи, яка враховуючи місце встановлення кондиціонера буде стікати на бетону плиту, як і будь- які інші атмосферні опади, яка розташована під квартирою в якій проживає відповідач. Належність квартири [ADDRESS] відповідачу, та те, що відповідна бетонна плита є конструктивним елементом відповідної квартири, а відповідно відповідач має її утримувати в належному стані позивачем не доведено. На підставі викладеного, суд, оцінивши належність, допустимість, достовірність, достатність доказів, вважає, що позовні вимоги про стягнення з відповідача матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, задоволенню не підлягають, оскільки не встановлено винність дій відповідача, причинно-наслідковий зв`язок між шкодою та діями відповідача та наявність його обов`язку по відшкодуванню шкоди та утриманню бетонної плити в належному стані. Щодо позовних вимог в частині стягнення з відповідача моральної шкоди, то дані позовні вимоги є похідними, а тому до задоволення не підлягають. Враховуючи викладене та

Outcome: dismissed