Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-06 00:00:00

29.06.2017 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] та просила розірвати шлюб, укладений між сторонами 11 травня 2013 року, після розірвання шлюбу змінити їй прізвище на дівоче ‹‹[PERSON]››. Позов мотивований тим, що 11 травня 2013 року сторони уклали шлюб, який був зареєстрований відділом ДРАЦС реєстраційної служби Городнянського районного управління юстиції, актовий запис №31. Сторони у шлюбі дітей не мають. Шлюб розпався тому, що сторони мають різні погляди на життя, у зв'язку з чим вирішили розірвати шлюб. Позивачка просить розірвати шлюб та змінити їй прізвище на дівоче «[PERSON]». Ухвалою судді від 13.07.2017 року відкрито провадження у даній справі У судове засідання позивачка не з`явилась, про дату, час та місце судового засідання повідомлена належним чином, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, заявлені позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила суд їх задовольнити. В разі неявки відповідача в судове засідання не заперечувала проти заочного розгляду справи. (а.с. 14). Згідно положень ч.2 ст.158 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Відповідач в судове засідання повторно не з'явився, про причини неявки не повідомив, про час і місце судового розгляду двічі повідомлений належним чином за місцем реєстрації проживання, перевіреним судом у встановленому законом порядку, на підтвердження чого в матеріалах справи містяться відповідні письмові докази. З довідки Сеньківської сільської ради Городнянського району Чернігівської області № 301 від 11.07.2017 року встановлено, що [PERSON], [INFO] зареєстрований в [ADDRESS] ( а.с. 9) Відповідно до положень ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи той факт, що відповідач [PERSON] належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду справи, в судове засідання повторно не з'явився, про причини неявки суд не повідомив, не надав заяви про розгляд справи за його відсутності, позивачка не заперечує проти проведення заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення, суд приходить до висновку щодо можливості проведення заочного розгляду справи та ухвалення у справі заочного рішення на підставі наявних у справі доказів. У відповідності до положень частини 2 статті 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги обґрунтовані і підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Як встановлено судом, сторони уклали шлюб, зареєстрований 11.05.2013 року відділом реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Городнянського районного управління юстиції, актовий запис №31, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER]. Після реєстрації шлюбу спільне прізвище подружжя: [PERSON], [PERSON] (а.с.4) З довідки Сеньківської сільської ради Городнянського району Чернігівської області за вих. № 269 від 27.07.2017 року встановлено, що [PERSON],[INFO] та [PERSON],[INFO] зареєстровані в [ADDRESS]( а.с. 5) Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. В силу ст.37 СК України шлюб є правозгідним. Стаття 112 СК України проголошує, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що має істотне значення. З матеріалів позовної заяви встановлено, що сімейні відносини сторони фактично припинили, відновлювати шлюбні стосунки позивачка не має наміру, категорично наполягає на розлученні. Збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки. Відповідно до ст.113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. В силу цієї норми прізвище позивачці за її заявою слід змінити на дівоче „[PERSON]". Судові витрати у виді сплаченого позивачкою при зверненні до суду судового збору за правилами ст. 88 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача на користь позивачки. На підставі викладеного та

Outcome: approved