Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-15 00:00:00

15.02.2019 [PERSON] (далі позивач) звернувся із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю Фірми «Компас» (далі відповідач) про визнання протиправною бездіяльності та стягнення шкоди, завданої неналежним наданням житлово-комунальних послуг, в якому з урахуванням заяви про зміну підстав позову просив: - визнати протиправною бездіяльність Товариства з обмеженою відповідальністю Фірми «Компас», яка полягає у нездійсненні контролю за технічним станом інженерного обладнання житлового будинку, житлових та інших приміщень, їх профілактичного та технічного обслуговування та ремонту у житловому будинку [ADDRESS] ; - стягнути з відповідача на його користь майнову шкоду в розмірі 9616 грн. 38 коп., завдану внаслідок протиправної бездіяльності та неналежного надання комунальних послуг та судові витрати. В обґрунтування своїх позовних вимог [PERSON] зазначив, що являється власником однокімнатної квартири [ADDRESS] згідно свідоцтва про право власності на об`єкт нерухомого майна від 24.10.2012 № [NUMBER]. Утримання будинку і споруд та прибудинкової території по [ADDRESS] . Києві здійснює Товариство з обмеженою відповідальністю Фірма «Компас», на підставі укладеного між сторонами договору 06.08.2012 № 62099, відповідно до положень якого, ТОВ Фірма «Компас» повинно забезпечувати обслуговування та експлуатацію вказаного будинку шляхом надання житлово-комунальних послуг та послуг з утримання будинку, споруд і прибудинкової території, а позивач в свою чергу щомісячно сплачувати грошові кошти за їх надання. У зв`язку з тим, що ТОВ Фірма «Компас», після оформлення позивачем права власності на однокімнатну квартиру [ADDRESS] , укладення нового договору, або доповнень чи змін до діючого, не пропонувало, договір № 62099 продовжує діяти на теперішній час. Пунктом 3.2.2 цього Договору визначено обов`язок позивача щомісячно сплачувати надані ТОВ Фірма «Компас» послуги, який позивач добросовісно виконує. Згідно п.п. 3.4.2, 3.4.4, 3.4.7, 3.4.8 зазначеного договору ТОВ «Компас» зобов`язане: забезпечувати своєчасне надання послуг належної якості, згідно із законодавством; утримувати внутрішньо будинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт, вживати своєчасних заходів для запобігання аварійним ситуаціям та їх ліквідації, усунення порушень щодо надання послуг в установлені законодавством строки; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання житлово-будинку, житлових та інших приміщень. Враховуючи неналежне виконання відповідачем умов договору, у квартирі позивача сталося залиття, чим заподіяно останньому майнової шкоди в розмірі 9616 грн. 38 коп., внаслідок псування ламінату. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 20.02.2018 постановлено проводити судовий розгляд по вказаній цивільній справі в порядку загального позовного провадження, із призначенням підготовчого судового засідання. Під час підготовчого судового засідання сторонам були роз`яснені права та обов`язки, в тому числі щодо права позивача на проведення експертизи. 24.04.2018 відповідачем подано відзив на позов, який обгрунтовано наступними обставинами. ТОВ Фірма «Компас» є експлуатуючою організацією багатоквартирного житлового будинку [ADDRESS] , що підтверджується наказом ТОВ Фірма «Девелопер» № 55 від 06.04.2012. Між позивачем та відповідачем укладено договір № 62099 від 06.08.2012 про відшкодування витрат за надання послуг з утримання будинку і споруд та прибудинкової території (далі - договір). Згідно п. 7.1. укладеного між сторонами договору, останній діє до дати оформлення користувачем (далі позивачем) права власності на квартиру, за умови виконання користувачем п. 3.2.9. договору. Згідно п. 5.2. договору користувач зобов`язаний у триденний строк з дати оформлення права власності на квартиру № 175 повідомити про це письмово виконавця (далі відповідача) та надати копії правоустановчих документів. Згідно п.1, ч.2 ст. 7 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» (далі - Закон) споживач зобов`язаний укласти договір про надання житлово-комунальних послуг у порядку і випадках визначених законом. За таких умов доводи позивача, на думку відповідача є неправдивими, оскільки останнім порушено п.7.1. п. 3.2.9. договору та ст. 7 Закону, яка покладає саме на позивача обов`язок укласти договір з виконавцем житлово-комунальних послуг. Частиною п. 2 ч. 2 ст. 7 вказаного Закону, споживач зобов`язаний своєчасно вживати заходів усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. Відповідно до ч. З ст. 1 вказаного вище Закону, внутрішньобудинкові системи багатоквартирного будинку - механічне, електричне, газове, сантехнічне та інше обладнання в будинку, що обслуговує більше одного житлового та/або нежитлового приміщення, у тому числі комунікація до обладнання споживача, системи автономного теплопостачання, бойлерні та елеваторні вузли обладнання протипожежної безпеки, вентиляційні канали та канали для димовидалення обладнання ліфтів, центральних розподільних щитів електропостачання від зовнішньої поверхні стіни будівлі до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення. Точкою приєднання до квартири у розумінні закону являється перша запірна арматура (вхідний кран) у квартиру, зокрема належну позивачу. Сантехнічне обладнання, що зображено на фотознімку, який міститься у матеріалах справи змонтовано позивачем самовільно. Про розробку та реалізацію проекту перепланування внутрішньоквартирної системи холодного водопостачання (далі - ХВП) позивачем не повідомлено відповідача. Оскільки, внутрішньоквартирна система ХВП позивачем змонтована самовільно, відповідальності за функціонування такої системи відповідач не несе та не має нести. На підставі викладеного відповідач просив відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. Ухвалою суду від 02.07.2018 було закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті. В судовому засіданні представник позивача заявлені позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити з підстав, зазначених у позові, з урахуванням заяви про зміну предмета позову. Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову, пославшись на його необґрунтованість. Суд, вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Позивач [PERSON] є власником однокімнатної квартири [ADDRESS] згідно свідоцтва про право власності на об`єкт нерухомого майна від 24.10.2012 № [NUMBER] /а.с. 8/. Як зазначає позивач у позовній заяві 08.11.2017 відбулося залиття його квартири. Вказана обставина підтверджується копією акту про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання від 13.11.2017, затвердженого директором ТОВ Фірма «КОМПАС» [PERSON] Відповідно до вказаного акту, в результаті огляду квартири позивача виявлені сліди залиття: в спальній кімнаті ламінат S=10 м, в вітальній кімнаті паркетна дошка S=22 м. Причиною залиття є порив цангового з`єднання між краном та підвідною трубкою підводу до змішувача на кухні у квартирі [ADDRESS] /а. с. 71/. Відповідно до частин 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. При вирішенні спору про відшкодування шкоди обов`язковому з`ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" розглядаючи спори про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. З цього випливає, що обов`язок доказування наявності шкоди та її розміру покладається на позивача, а на відповідача - відсутність його вини в заподіянні шкоди. Відповідно до ч. 1, 2, 3, 4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно з ч. 1, 2, 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Згідно зі ст. 151 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Так, ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Отже, власник житла зобов`язаний забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартири, при наявності несправностей вживати заходів щодо їх усунення. Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 7 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», споживач зобов`язаний своєчасно вживати заходів усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. Відповідно до ч. З ст. 1 вказаного Закону внутрішньобудинкові системи багатоквартирного будинку - механічне, електричне, газове, сантехнічне та інше обладнання в будинку, що обслуговує більше одного житлового та/або нежитлового приміщення, у тому числі комунікація до обладнання споживача, системи автономного теплопостачання, бойлерні та елеваторні вузли обладнання протипожежної безпеки, вентиляційні канали та канали для димовидалення обладнання ліфтів, центральних розподільних щитів електропостачання від зовнішньої поверхні стіни будівлі до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення. Точкою приєднання до квартири у розумінні закону являється перша запірна арматура (вхідний кран) у квартиру, зокрема належну позивачу. Як вбачається з матеріалів справи, у квартирі позивача мало місце самовільне втручання у сантехнічне обладнання, на якому відбулося виривання з`єднання крана-трубки підводної до змішувача, що зображено на фотознімку /а.с. 72/. Вказане підтверджується і схемою водопроводу В1 ІІ по 22 поверх, на якій зображено передбачену компоновку внутрішньоквартирної системи холодного водопостачання /а.с. 117/. Згідно відповіді генерального директора ТОВ «Фірма « Девелопер » від 14.09.2018 № 92 на запит ТОВ Фірма «Компас» щодо будівництва та вводу в експлуатацію житлового буди\-нку за адресою [ADDRESS] , відповідно до проекту монтаж мереж холодного, гарячого водопостачання та каналізації в санвузлах та ванних кімнатах не виконувався. Згідно проекту та технічної характеристики житлового будинку встанов\-лення сантехприладів та відповідно підключення до систем водопостачання та каналізації виконувалось самими інвесторами (окрім водолічильних вузлів та сушарок, які передбачені проектом) /а.с. 159-160/. Враховуючи наведене, під час розгляду даної справи відповідачем повністю спростована вина, відтак, покладати обов`язок по відшкодування шкоди на Товариства з обмеженою відповідальністю Фірми «Компас» за залиття є неможливим. На думку суду, є доведеним факт залиття квартири, де проживає позивач і внаслідок вказаного залиття, останньому спричинено матеріальні збитки. В свою чергу відповідачем спростована вина у залитті квартири позивача, оскільки мало місце самовільність дій власника помешкання. В даному випадку власник квартири несе відповідальність за неналежну експлуатацію (втручання) у сантехнічне обладнання - труби, яка знаходиться в його квартирі. Доводи позивача, стосовно можливого підвищенні тиску системи житлового будинку, що призвело до залиття у квартирі, та протиправного нездійснення контролю за технічним станом інженерного обладнання житлового будинку, житлових та інших приміщень, їх профілактичного та технічного обслуговування та ремонту у житловому будинку [ADDRESS], суд знаходить безпідставними, оскільки жодних доказів на підтвердження вказаного позивачем не надано та не було встановлено під час розгляду справи. Оцінюючи належність, допустимість доказів окремо, а також достатність і взаємозв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про відшкодування шкоди до задоволення не підлягають.

Outcome: dismissed