Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-16 00:00:00

27.06.2017 року позивач ПАТ «Енергопостачальна компанія «Чернівціобленерго» в особі Хотинського РЕМ звернувся до Хотинського районного суду Чернівецької області з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості за недораховану електроенергію внаслідок порушення Правил користування електричною енергією, в якій посилається на те, що 20.02.2017 року в господарстві відповідача [PERSON], що знаходиться за адресою: [ADDRESS] під час перевірки, працівниками ПАТ ЕК «Чернівціобленерго» в особі Хотинського РЕМ було виявлено порушення відповідачем Правил користування електричною енергією, а саме: самовільне підключення до електричної мережі струмоприймачів поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії з ввідного кабелю виведено скриту позаоблікову розетку. Просить стягнути на користь ПАТ ЕК "Чернівціобленерго" в особі Хотинського РЕМ з відповідача [PERSON] вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення Правил користування електроенергією в сумі 19711,79 гривень та судові витрати. Представник ПАТ ЕК "Чернівціобленерго" в особі Хотинського РЕМ - Годнюк В.В. в судове засідання не з'явилася, надала суду заяву в якій просить справу слухати у її відсутності, позовні вимоги підтримала, просить задовольнити їх в повному обсязі. В разі неявки в судове засідання відповідача не заперечує щодо винесення в справі заочного рішення. Відповідач - [PERSON] в судове засідання не з'явилася, хоча належним чином повідомлена про час та місце слухання справи, причини своєї неявки суду не повідомила. Згідно ч. 4 ст. 169 ЦПК України, у разі повторної неявки у судове засідання відповідача, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Відповідно до ст. 224 ч. 1 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. З урахуванням наведених обставин, відповідно до ст. 224 ЦПК України суд ухвалює заочне рішення. Вивчивши та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що перевіркою, проведеною працівниками Хотинського РЕМ 20.02.2017 року в господарстві відповідача [PERSON], що знаходиться за адресою [ADDRESS] під час перевірки, працівниками енергопостачальної компанії ПАТ ЕК «Чернівціобленерго» в особі Хотинського РЕМ було виявлено порушення Правил користування електричною енергією, а саме: самовільне підключення до електричної мережі струмоприймачів поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії з ввідного кабелю виведено скриту позаоблікову розетку. Пунктом 53 ПКЕЕН передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання (у випадках, передбачених пунктом 35 цих Правил), а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Відповідно до п.2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами методика застосовується на підставі акта порушень, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН. Конструкція наведених норм вказує на те, що енергопостачальник набуває права та несе обовязок визначити величину збитків відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, на підставі акта про виявлення порушення. Виконання зазначених вище вимог робить можливим використання акта для нараховування розміру завданих енергопостачальнику збитків. На підставі п. 53 ПКЕЕ для населення, працівниками РЕМ було складено акт про порушення правил користування електроенергією № 121709 від 20.02.2017 року у присутності відповідача [PERSON] З огляду на вищевикладене акт № 121709 про порушення Правил користування електричною енергією від 20.02.2017 року сам по собі є достатнім доказом порушення [PERSON] правил користування електричною енергією. Згідно ч.1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права має право на їх відшкодування. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою порушника та збитками полягає, передусім, у прямому (безпосередньому) зв'язку між протиправною поведінкою та настанням шкідливого результату. Вказані обставини підлягають доведенню позивачем належними та допустимими у справі доказами. У свою чергу відсутність вини у заподіянні шкоди доводиться особою, що вчинила порушення; винна поведінка порушника має місце тоді, якщо він усвідомлював суспільно небезпечний характер своїх діянь, передбачав його негативні наслідки, бажав їх настання, або коли порушник, передбачаючи настання негативних наслідків, розраховував на їх відвернення, чи не передбачав настання таких наслідків, хоча повинен був і міг їх передбачити. Відповідно до п.3.1 п.п.5 Методики розрахунку вартості необлікованої електричної енергії вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН (1357-99-п), та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕн, а саме, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Крім того, розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, визначений відповідно до п.п.5 п.3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України 04 травня 2006 року № 56. На підставі зазначеного порушення та згідно ст. 27 Закону України „Про електроенергетику" п.п. 48, 53 ПКЕЕ для населення, п.п5 п. 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562 та зареєстрованою Міністерством юстиції України за № 782/12656 від 04.07.2006 року, відповідачу [PERSON] нарахована вартість за недораховану електроенергію в сумі 20711,79 гривень, 1000 грн. з яких [PERSON] сплатила у добровільному порядку. Отже різниця, яка підлягає стягненню з відповідача становить 19711,79 гривень. Жодних доказів на спростування правильності розрахунку суми нарахування збитків відповідачем суду не представлено. Таким чином, виходячи з вищенаведеного, суд вважає, що з [PERSON] слід стягнути заборгованість недорахованої електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електроенергією в розмірі 19711,79 гривень та судові витрати на користь позивача в справі. На підставі вищевикладеного, та

Outcome: approved