Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-27 00:00:00

[PERSON] 17 серпня 2017 року звернувся із позовом до [PERSON] про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його батька [PERSON] , який помер [INFO]. Свої позовну заяву обгрунтовує тим, що 16 червня 2015 року [PERSON] склав заповіт , посвідчений приватним нотаріусом Гордійчуком Б.І. та зареєстрованим в реєстрі за № 1362 , і на випадок своєї смерті зробив заповітне розпорядження , що все його майно, де б воно не було, і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що йому буде належати на день смерті і на що він за законом матиме право заповідає своєму сину [PERSON] . [INFO] [PERSON] помер . Після його смерті відкрилась спадщина за заповітом на спадкове майно , а саме на земельну ділянку, площею 0.25 га та земельну ділянку площею 0.0202 га, розташовану в с. Заріччя, Володимир-Волинського району Волинської області , яка належала йому відповідно до державного акта на право приватної власності на землю серії [NUMBER] від 02 лютого 2000 року та витягів з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень. Поважні причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини мотивував тим, що з червня 2016 року перебував у місті Санкт-Петербурзі, Російської Федерації на роботі, де офіційно працював на будівельній фірмі « Загородная мечта » до липня 2017 року, а тому подати заяву про прийняття спадщини до державної нотаріальної контори не мав жодної можливості. В зв'язку із вищевикладеним, він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини. В судове засідання позивач [PERSON] не з'явився, до суду надійшла заява, згідно якої позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити та розгляд справи проводити у його відсутності. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явилася, подала до суду заяву у якій висловилася на підтримку позову, просила розгляд справи проводити у її відсутності. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється. У зв'язку з цим, на підставі ст. 197 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу. Перевіривши матеріали справи, повно та всебічно з"ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог, безпосередньо дослідивши наявні докази у справі та надавши їм оцінку, прийшов до висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступного. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленогост.1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст.1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч.5 ст.1268, ст.ст.1296-1299 ЦК України. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. В судовому засіданні встановлено, що 16 червня 2015 року [PERSON] склав заповіт , посвідчений приватним нотаріусом Гордійчуком Б.І. та зареєстрованим в реєстрі за № 1362 , і на випадок своєї смерті зробив заповітне розпорядження , що все його майно, де б воно не було, і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що йому буде належати на день смерті і на що він за законом матиме право заповідає своєму сину [PERSON] . [INFO] [PERSON] помер . Дана обставина підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 03.10.2016 року, зареєстрованим Володимир-Волинським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Волинській області . Після його смерті відкрилась спадщина за заповітом на належне йому майно, спадкоємцем спадкового майна, яке належало [PERSON] є позивач [PERSON] Як встановлено в судовому засіданні , позивач у визначений законом шестимісячний термін не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини , так як з червня 2016 року перебував у місті Санкт-Петербурзі, Російської Федерації на роботі, де офіційно працював на будівельній фірмі « Загородная мечта » до липня 2017 року та подати заяву про прийняття спадщини до державної нотаріальної контори не мав жодної можливості. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оскільки суд вважає, що причини названі позивачем можна визнати поважними, а тому суд задовольняє позовні вимоги позивача та встановлює [PERSON] додатковий строк тривалістю в два місяці для подання до державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його батька [PERSON] , що помер [INFO]. Вивчивши матеріали справи, суд прийшов до висновку можливості задоволення позову з нижчевикладених підстав.

Outcome: approved