Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-11 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом , з урахуванням його уточнень, про стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 10 000,00 грн . В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, 04 червня 2017 року [PERSON] керуючи автомобілем [NUMBER], в м. Харкові, знаходячись в салоні автомобіля без пасажирів, рухаючись по правій смузі в напрямку центру по проспекту Гагаріна в районі залізничного мосту, не врахувала дорожню обстановку, а саме, наявність автомобіля Мерседес Б180 д.н. [NUMBER], в якому знаходилася позивачка та її представник, та який рухався попереду по лівій смузі та здійснював маневр зміни смуги дорожнього руху з правої на середню полосу для зупинки на перехресті із провулком Золотим. Рухаючись з перевищенням швидкості, відповідач була вимушена уникнути зіткнення автомобілів. На перехресті із провулком Золотим відповідач, скориставшись зупинкою транспортних засобів на червоний сигнал світлофору, зупинила транспортний засіб перед автомобілем Мерседес. Після чого, вона вийшла з власного автомобіля, підійшла до автомобіля [NUMBER] та здійснила спробу увірватися до салону, схопивши ручку дверей. Оскільки двері були заблоковані, відповідач почала стукати по склу передньої лівої двері, супроводжуючи власні дії погрозами та нецензурною лайкою, після чого, з метою завдання матеріальної шкоди, схопила двома руками дзеркало заднього виду на передній лівій двері, та відірвала його. При цьому, позивачка та її представник були приголомшені цими діями відповідача, і тому з їх боку не було жодної вербальної або невербальної реакції на те, що відбувалося. Після чого, повернувшись до власного автомобілю, відповідач здійснила спробу залишити місце події. В звязку з тим, що дорожній рух після перехрестя з провулком Золотим ущільнився, виникла можливість здійснити переслідування автомобіля Хьюндай Веракруз", а також здійснити виклик екіпажу поліції. В звязку із щільністю руху в центрі міста та неможливістю уникнення переслідування відповідач зупинила транспортний засіб по вул. Університетській, після чого терміново покинула його. Про місцезнаходження транспортного засобу було додатково зателефоновано до поліції, екіпаж якої по прибуттю здійснив відібрання заяви від позивачки та її представника , а також від відповідача , коли вона повернулася до свого автомобіля . За результатами перевірки заяви №12270 в листі Начальника Слобідського ВП ХУНП в Харківській області від 17.07.2017 р. зазначено, що подія розцінюється як така, що створює цивільно-правові відносини, які розглядаються в суді. Дану відповідь складено на підставі рапорту [PERSON] від 26.06.2017 р. та висновку № 10759 від 26.06.2017 р. Вина водія, [PERSON] підтверджується її поясненнями, складеними 04.06.2017 р. та доданими до матеріалів заяви №12270, згідно яких вона: «Після словесної суперечки, відходячи від автомобіля, випадково зачепила ліве дзеркало заднього виду автомобіля Мерседес АХ9206ЕМ». Для відновлення стану автомобіля, що належить позивачу, нею були понесені матеріальні втрати, повязані із встановленням дзеркала заднього виду та ремонтом електричної проводки приводів налаштування та обігріву дзеркала. Сума даних витрат в позові не заявлена у звязку із неможливістю документально підтвердити їх на момент подання позову. Протягом декількох днів у звязку з пошкодженням автомобіля позивачеві довелося шукати спеціаліста для ремонту автомобіля, та очікувати відновлення його стану, і весь час, який витрачався на це, став постійним нагадуванням про неправомірну та агресивну поведінку відповідача. Пошкоджений автомобіль є першим і єдиним автомобілем позивача, був придбаний нею наприкінці 2016 р. після років роботи і заощаджень. Це все спричинило виникнення у позивача пригніченого стану, внаслідок чого вона почала з тривогою відноситися до дорожнього руху в м. Харкові та припинила керувати автомобілем. Визначаючи розмір заподіяної позивачеві шкоди позивач враховує, що вона має хоча б компенсувати емоційні страждання, які довелося перенести їй та її родині, та витрати, повязані з відновленням психічного стану позивача, відпочинком від усього що сталося в результаті дій відповідача. Розмір моральної шкоди оцінюється позивачем в 10 000 (десять тисяч) гривень, що враховує в себе усі страждання, які довелося перенести позивачеві зокрема: порушення звичайного способу життя, а також моральних страждань, повязаних з дорожньо-транспортною подією. 30 січня 2018 року до суду надійшов відзив від відповідача на позовну заяву , в якій вона просить відмовити в задоволенні позовної заяви , посилаючи на те, що відповідач за даним фактом не притягувався а ні до адміністративної відповідальності, ані до кримінальної відповідальності, то на сьогодні відсутнє судове рішення або інший нормативний акт , що має преюдиційне значення , щодо визнання необережних дій відповідача неправомірними , внаслідок чого стягнення моральної шкоди за даним фактом є неможливим. Крім того, а ні в позовній заяві , а ні в доданих до неї додатках не міститься жодного документального підтвердження наявності у позивача пригніченого стану через сильні душевні переживання за обставинами наведеними у позові , тому позовна вимога про стягнення моральної шкоди у розмірі 10000 грн. є безпідставною. У судове засідання представник позивача не зявився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити. Відповідач у судове засідання не з,явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності. Суд, перевіривши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Судом встановлено, що пошкоджений автомобіль належить позивачеві на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серія СХО 819938 від 23.11.2016р. В наявному в матеріалах справи висновку ДОП сектору превенції ПП Слобідського ВП ГУ НП в Харківській області від 26 червня 2017 року було встановлено, що 04.06.2017 року до Слобідського відділу ГУ НП в Харківській області від оператора 102 надійшло повідомлення про сварку громадян за адресою: м. Харків, пр. Гагаріна 131 . По прибуттю за вищевказаною адресою працівників поліції з заявою звернувся громадянин [PERSON] , [INFO], , в якій прохав вжити заходів до водія автомобіля [NUMBER],яка на перехресті пр. Гагаріна та пров. Золотий о 13 год 45 хв. пошкодила ліве дзеркало заднього виду на автомобілі Мерседес . В ході проведених заходів була опитана [PERSON] ,[INFO], ,яка пояснила, що вона 04.06.2017 року на автомобілі [NUMBER] їхала по пр. Гагаріна в сторону центру , коло будинку 127/1 по пр. Гагаріна , між нею та водієм автомобіля Мерседес , д.н. [NUMBER] , відбулася сварка на грунті дотримання правил дорожнього руху . Після чого відходячи від автомобіля [PERSON] випадково зачепила ліве дзеркало заднього виду автомобіля Мерседес, д.н. [NUMBER]. В ході розгляду встановлено , що між [PERSON] та [PERSON] склалися цивільно- правові відносини , які розглядаються у суді. Перевірку по заяві припинено. Визначені події спричинили виникнення у позивача пригніченого стану, внаслідок чого вона почала з тривогою відноситися до дорожнього руху в м. Харкові та припинила керувати автомобілем. Визначаючи розмір заподіяної позивачеві шкоди позивач враховує, що вона має право компенсувати емоційні страждання, які довелося перенести їй та її родині, та витрати, повязані з відновленням психічного стану позивача, відпочинком від усього ,що сталося в результаті дій відповідача. Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодуванні завданої йому майнової та моральної шкоди. Як визначено ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Як вбачається з наданих до суду відповідачем документів, вона має неповнолітню доньку -[PERSON], [INFO] та як зазначає в своєму відзиві на позов , сама виховує маленьку дитину і її майновий стан через це дуже скрутний . Відповідно до статті 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням майна, у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Під моральною шкодою, згідно з п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» N 4 від 31.03.95р., слід розуміти: втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Окрім того, на підставі ч. 1 п. 9 вищезазначеної Постанови Пленуму ВСУ розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Враховуючи вищенаведене, досліджені докази в їх сукупності, характер і тривалість страждань позивача, суд вважає, що знайшли своє підтвердження підстави стягнення моральної шкоди, факт заподіяння зі сторони відповідача моральних страждань позивачці, які полягають у спричиненні пригніченого стану та порушенні нормального ритму життя. Разом з тим, суд не погоджується із розміром на відшкодування моральної шкоди, про який зазначає позивач у поданій нею позовній заяві. Розмір на відшкодування моральної шкоди 10000 гривень суд вважає значно завищеним. Так, виходячи із принципів рівності, поміркованості, розумності та справедливості, характеру й обсягу моральних страждань, а також враховуючи положення чинного законодавства про те, що розмір на відшкодування моральної шкоди має бути не більш, аніж достатнім для розумного задоволення потерпілої особи і не повинен призводити до її збагачення, суд вважає достатнім стягнути у користь позивачки 3000 гривень на відшкодування заподіяної їй моральної шкоди. Відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, суд стягує з відповідача на користь позивача судові витрати, а саме сплачений судовий збір пропорційно до задоволених позовних вимог у розмірі 192 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial