Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-31 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення коштів. І. Стислий виклад позиції позивача. В обґрунтування\~позову,\~позивач вказав\~на те,\~що у\~липні 2019\~року [PERSON] \~ вирішив продати [PERSON] (домоволодіння, розташоване за адресою [ADDRESS] та дві земельні ділянки площею 0,30 Га та 0,25 Га, за заздалегідь обумовленою ціною у розмірі 7 000,00 доларів США. На підтвердження намірів сторін. Позивач передав, а Відповідач отримав 3 500 доларів США готівкою в якості завдатку, про що Відповідач склав розписку та віддав її Позивачу. Кошти були передані за участі свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , про що зазначено безпосередньо у розписці. Позивач тривалий час проживав у Домоволодінні використовуючи його для власних потреб на підставі усної домовленості з Відповідачем, без переоформлення на себе права власності. Вказане підтверджується, зокрема, постановою слідчого Березнівського ВП Сарненського ВП ГУП у Рівненській області старшого лейтенанта поліції Андрощук Д.Р. від 30.04.2020 року про закриття кримінального провадження №12020180060000205 від 10.04.2020 року. Вродночас 07 вересня 2020 року, без відома Позивача, Відповідач продав Домоволодіння [PERSON] на підставі договору купівлі продажу, посвідченого приватним нотаріусом Березнівського районного нотаріального округу Рівненської області Трембіцьким В.Я. під реєстровим №657. Таким чином, Відповідач не виконав узятих на себе зобов`язань, ввів Позивача в оману та заволодів коштами. Переданими в якості завдатку за Домоволодіння. Враховуючи наведене, 05.10.2020 року Позивач направив Відповідачу вимогу у якій вимагав протягом семи днів з моменту її пред`явлення сплатити грошові кошти у розмірі 3 500.00 доларів США або гривневий еквівалент означеної суми, виходячи із офіційного курсу НБУ станом на день повернення коштів. Цією вимогою Позивач попередив Відповідача, що у випадку неповернення коштів він буде вимушений звернутись до суду із позовом про стягнення 3500 дол. США та санкцій, передбачених ст. 625 ЦК України, з покладенням на Відповідача судових витрат. Вимога Позивача була отримана Відповідачем 15.10.2020 року, однак залишена останнім без будь-якої відповіді. ІІ. Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі. 16 грудня 2020 року позовна заява була прийнята до розгляду та відкрите загальне позовне провадження у справі. Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву в якій вказав ,що позовні вимоги не визнає, вважаю їх безпідставними та необґрунтованими виходячи наступного. Дійсно, на праві власності йому належав житловий будинок в [ADDRESS] та дві земельні ділянки площею 030, та 0,25 га. Вказані об`єкти нерухомості я мав намір продати. У липні 2019 року він домовився із позивачем [PERSON] про продаж йому домоволодіння та двох земельних ділянок за ціною 7\~500 доларів США. Він отримав від позивача [PERSON] завдаток в сумі 3500 доларів США, про що склав розписку. Іншу суму коштів [PERSON] мав передати під час укладення та нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу до кінця 2019 року. На прохання [PERSON] він передав йому ключі від домоволодіння, оскільки він пояснив, що хоче там залишити деякі свої речі.Приблизно у вересні 2019 року [PERSON] самовільно, без його відома, розібрав літню кухню, демонтував будинок в середині. Оскільки він в той час знаходився за кордоном, його дружина [PERSON] вказала [PERSON] на неправомірність його дій та заборонила проводити в будинку будь-які роботи. Останній повідомив, що готовий передати іншу суму коштів та укласти договору купівлі-продажу. Станом на 20 вересня 2019 року він підготував всі необхідні документи для нотаріального посвідчення договору: отримав витяг з ДЗК про земельну ділянку від 20.09.2019, отримав звіт про експертну грошову оцінку земельної ділянки та звіт про оцінку майна станом на 20.09.2019, які були проведені за його кошти. Про готовність документів він повідомив [PERSON] . На неодноразові телефонні дзвінки та особисті розмови із [PERSON] , останній кожний раз просив зачекати ще кілька днів. 15 жовтня 2019 року він оформив довіреність на право продажу нерухомого майна на свою дружину [PERSON] , оскільки він вимушений був знову виїжджати за кордон. [PERSON] він повідомив, що всі повноваження по продажу нерухомого майна його дружина. [PERSON] продовжував ухилятися від зустрічей із дружиною, на її телефонні дзвінки не відповідав. До кінця 2019 року договір купівлі-продажу так і не був укладений з вини позивача. Наприкінці березня 2020 року [PERSON] черговий раз запевнив про готовність оформити договір-купівлі продажу, а тому він повторно замовив оцінку майна та отримав витяг з ДЗК про земельну ділянку. Однак і в цей раз [PERSON] став уникати зустрічей з ним та з її дружиною. 27 квітня 2020 року він звернувся до Березнівського відділення поліції із заявою про вчинення [PERSON] злочину, передбаченого ч. 1 ст. 194 КК України за умисне пошкодження належного йому майна, а саме літньої кухні та будинку. В заяві чітко вказано, що [PERSON] ухиляється від укладення договору купівлі-продажу будинку. Доказом ухилення [PERSON] від укладення договору купівлі-продажу є долучена ним до позову копія постанови від 30.04.2020 про закриття кримінального провадження. Як вбачається із вказаної постанови [PERSON] подав до поліції заяву про крадіжку його дружиною [PERSON] акумуляторної батареї з території господарства по [ADDRESS] . Під час досудового розслідування [PERSON] була допитана в якості свідка та пояснила, що взяла акумуляторну батарею для того, щоб [PERSON] , помітивши її зникнення, прийде до неї та між ними відбудеться розмова з приводу оформлення договору купівлі-продажу, від укладення якого [PERSON] ухиляється. 07 вересня 2020 року, так і не дочекавшись від [PERSON] виконання домовленостей, домоволодіння та земельну ділянку він продав іншій особі. Передана позивачем [PERSON] сума 3500 доларів США є завдатком, про що прямо зазначено у написаній розписці. Оскільки договір купівлі-продажу не був укладений з вини позивача, який ухилявся від його укладення, сума завдатку не підлягає поверненню . [PERSON] подав до суду відповідь на відзив , вказав , що доводи відповідача викладенні у відзиві , не відповідають дійсності та не спростовують аргументів , покладених в основу позовної заяви , а тому підлягають відхиленню . Позивач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю , просив задовольнити позов з викладених обставин в позові . Відповідач [PERSON] та представник відповідача - адвокат Захарчук М.І. в судовому засіданні позовні вимоги не визнали, просили відмовити в задоволенні позову повністю. ІІІ. Встановлені судом фактичні обставини та відповідні їм правовідносини, норми права, які застосовував суд, мотиви суду. Вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають, у зв`язку з наступним. Згідно зі\~ст.4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до\~ст.12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до\~ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною першою\~статті 15 ЦК України\~визначено право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорення. Відповідно до частини першої\~статті 626 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Частина перша\~статті 628 ЦК України\~передбачає, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України). Згідно розписки [PERSON] отримав від [PERSON] 3 500 доларів США готівкою в якості завдатку. Кошти були передані за участі свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Відповідно до частини першої\~статті 546 ЦК України\~виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Згідно зі\~статтею 570 ЦК України\~завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом. Отже, ознакою завдатку є те, що він слугує доказом укладення договору, на забезпечення якого його видано, одночасно є способом платежу та способом забезпечення виконання зобов`язання. Аванс не має забезпечувальної функції. Якщо основний договір не укладено з ініціативи будь-якої зі сторін, то аванс повертається його власникові. Враховуючи наведені обставини та виходячи з аналізу вищезгаданих норм закону, суд приходить до висновку, що сторони умовами попереднього договору погодили, що сплачена позивачем [PERSON] сума на користь відповідача [PERSON] виступала в якості забезпечення укладення основного договору та є саме завдатком, а не авансом. Отже правовідносин сторін щодо правових наслідків невиконання умов попереднього договору та не укладення основного договору, врегульовано саме\~ст.571 ЦК України. Згідно\~ст.571 ЦК України, встановлено, що якщо порушення зобов`язання сталося з вини боржника, завдаток залишається у кредитора. Якщо порушення зобов`язання сталося з вини кредитора, він зобов`язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості. Сторона, винна у порушенні зобов`язання, має відшкодувати другій стороні збитки в сумі, на яку вони перевищують розмір (вартість) завдатку, якщо інше не встановлено договором. У разі припинення зобов`язання до початку його виконання або внаслідок неможливості його виконання завдаток підлягає поверненню. 05 жовтня 2020 року позивач направив відповідачу вимогу, у якій вимагав протягом семи днів з моменту її пред`явлення сплатити грошові кошти у розмірі 3 500.00 доларів США або гривневий еквівалент означеної суми, виходячи із офіційного курсу НБУ станом на день повернення коштів. Цією вимогою позивач попередив відповідача, що у випадку неповернення коштів він буде вимушений звернутись до суду із позовом про стягнення 3500 дол. США та санкцій, передбачених ст. 625 ЦК України, з покладенням на відповідача судових витрат. Вимога позивача була отримана відповідачем 15 жовтня 2020 року, однак залишена останнім без будь-якої відповіді. Положеннями\~ст.611 ЦК\~передбачено, що в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. За приписами\~ст.614 ЦК\~особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. В судовому завсіданні встановлено, що відповідачу- [PERSON] на праві власності належав житловитй будинок [ADDRESS] та дві земельні ділянки площею 0,30 та 0,25 га , вказані об"єкти відповідач [PERSON] мав намір продати. У липні 2019 року він домовився із позивачем [PERSON] про продаж [PERSON] домоволодіння та двох земельних ділянок за ціною 7500 доларів США. Відповідач отримав від позивача [PERSON] завдаток в сумі 3500 доларів США, про що склав розписку. Іншу частину коштів [PERSON] мав передати під час укладення та нотаріального посвідчення договору купівлі- продажу до кінця 2019 року . На прохання позивача [PERSON] відповідач [PERSON] передав йому ключі від домоволодіння, оскільки він пояснив , що бажає там залишити деякі свої речі. Приблизно в вересні 2019 року позивач [PERSON] самовільно розібрав літню кухню, демонтував будинок всередині. Оскільки відповідач [PERSON] в той час знаходився за кордоном , то його дружина- [PERSON] вказала [PERSON] на неправомірність його дій та заборонила проводити будь-які роботи в будинку. [PERSON] повідомив, що готовий передати іншу суму коштів та укласти договір купівлі- продажу. Станом на 20 вересня 2019 року відповідач [PERSON] підготував всі необхідні документи для нотаріального посвідчення договору, а саме: отримав витяг з ДЗК про земельну ділянку від 20 вересня 12019 року, отримав звіт про експертну грошову оцінку земельної ділянки та звіт про оцінку майна станом на 20 вересня 2019 року, які були проведені за кошти відповідача [PERSON] . Про готовність документів відповідач [PERSON] повідомив позивача [PERSON] .На неодноразові телефонні дзвінки та особисті розмови із [PERSON] останній кожен раз просив зачекати ще кілька днів. 15 жовтня 2019 року відповідач [PERSON] оформив довіреність на право продажу нерухомого майна на свою дружину- [PERSON] , оскільки вимушений був виїжджати за кордон. Відповідач [PERSON] повідомив позивача [PERSON] що всі повноваження по продажу нерухомого майна має дружина- [PERSON] . Однак [PERSON] продовжував ухилятися від зустрічей із дружиною відповідача [PERSON] - [PERSON] , на її телефонні дзвінки не відповідав, а тому до кінця 2019 року договір купівлі- продажу так і не був укладений з вини позивача [PERSON] . Наприкінці березня 2020 року позивач [PERSON] черговий раз запевний відповідача [PERSON] про готовність оформити договір купівлі- продажу, а тому відповідач - [PERSON] повторно замовив оцінку майна та отримав витяг з ДЗК про земельну ділянку. Однак і в цей раз позивач [PERSON] став уникати зустрічей з [PERSON] та з його дружиною- [PERSON] 27 квітня 2020 року відповідач [PERSON] звернувся до Березнівського відділення поліції із заявою про вчинення позивачем [PERSON] злочину, передбаченого ч.1 ст. 194 КК України- за умисне пошкодження належного йому майна, а саме літньої кухні та будинку.Як видно із заяви, у ній чітко вказано, що [PERSON] ухиляється від укладення договору купівлі- продажу будинку. Доказом ухилення [PERSON] від укладення договору купівлі-продажу є копія постанови від 30.04.2020 про закриття кримінального провадження. Як вбачається із вказаної постанови [PERSON] подав до поліції заяву про крадіжку його дружиною [PERSON] акумуляторної батареї з території господарства по [ADDRESS] . Під час досудового розслідування [PERSON] була допитана в якості свідка та пояснила, що взяла акумуляторну батарею для того, щоб [PERSON] , помітивши її зникнення, прийде до неї та між ними відбудеться розмова з приводу оформлення договору купівлі-продажу, від укладення якого [PERSON] ухиляється. 07 вересня 2020 року , [PERSON] продав домоволодіння та земельну ділянку іншій особі, оскільки [PERSON] не виконав домовленостей щодо купівлі домоволодіння та земельної ділянки. Відповідно до\~ст.76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно зі\~ст.77 ЦПК України\~належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Згідно з\~ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким чином, передана відповідачу [PERSON] позивачем [PERSON] сума 3500 доларів США є завдатком, про що прямо зазначено у написаній розписці. Оскільки договір купівлі- продажу не був укладений з вини позивача [PERSON] , який ухилявся від його укладення, сума завдатку не підлягає поверненню в силу приписів ст. 571 ЦК України, а тому позов не підлягає задоволенню. Відповідно до вимог\~ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки в задоволенні позову відмовлено, судові витрати слід віднести на рахунок позивача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed