Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-12 00:00:00

В липні 2018 року [PERSON] звернулася до суду із зазначеним позовом, згідно якого просить суд визначити їй додатковий строк, тривалістю один місяць для подання заяви до Бердичівської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її брата - [PERSON] , померлого [INFO] . Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] помер її брат [PERSON] після його смерті залишилося спадкове майно - земельна ділянка, розташована на території Половецької сільської ради, площею 3,0531 га. Дана обставина зумовила її звернутися до Бердичівської державної нотаріальної контори із заявою щодо прийняття спадщини. Проте постановою державного нотаріуса від 24.11.2017 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва на спадкове майно у зв"язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Як зазначає позивачка, встановлений законом термін для вступу у спадщину нею було пропущено з тих підстав, що вона не знала про наявність в померлого спадкового майна, а саме : земельної ділянки - паю. Лише в листопаді 2017 року до неї в телефонному режимі звернулися представники фермерського господарства, яке орендує земельні ділянки в с. Половецькому Бердичівського району та запитали чи вона не успадкувала право власності на вказану земельні ділянку. Позивачка в судове засідання не з"явилася, представником позивачки надано письмову заяву про розгляд справи без його участі, зазначено, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити. Від представника Половецької сільської ради Бердичівського району Житомирської області надійшло письмове клопотання , згідно якого вони просять провести судове засідання за відсутності їхнього представника, не заперечують проти задоволення позовних вимог ( а.с.80). Від представника Осиківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області також надійшло письмове клопотання, згідно якого вони просять провести судове засідання за відсутності їхнього представника, не заперечують проти задоволення позовних вимог ( а.с. 66). Третя особа [PERSON] також надала письмову заявою, згідно якої вказала, що на даний час вона не бажає отримувати спадщину після смерті [PERSON] , та не заперечує проти задоволення позовних вимог [PERSON] Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України слідує, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України , у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Як передбачено ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] помер [INFO] в м. Бердичеві Житомирської області ( а.с.10). Відповідно до копії свідоцтва про народження [PERSON] народився [INFO] на хуторі Дубова Катеринівської с/р Бердичівського району Житомирської області, його батьками записані [PERSON] та [PERSON] ( а.с.14). Згідно копії свідоцтва про народження позивачки, її дівоче прізвище " [PERSON] " , народилася вона [INFO] на хуторі Дубова Катеринівської сільської ради Бердичівського району Житомирської області, її батьками записано [PERSON] та [PERSON] ( а.с.12). Як вбачається з копії свідоцтва про одруження, 01.02.1997 року [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб в Осиківській сільській раді Бердичівського району Житомирської області ( а.с.13). Як вбачається з копії постанови державного нотаріуса Бердичівської державної нотаріальної контори від 24.11.2017 року , відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку № 83 площею 3,0531 га, розташовану на території Половецької сільської ради Бердичівського району Житомирської області, передану для ведення товарного сільськогосподарського підприємства , що належала [PERSON] , матері спадкодавця, яка померла [INFO] , спадкоємцем якої був її син - [PERSON] , який прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав в зв"язку з пропущеним строком для прийняття спадщини ( а.с. 9). Відповідно до довідки, виданої виконкомом Осиківської сільської ради 13.07.2018 року, [PERSON] проживав і був зареєстрований до дні смерті за адресою : [ADDRESS] ( а.с. 11). Відповідно до положень ст.ст. 55, 124 Конституції України, ст. 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) та ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ст. 1216 Цивільного кодексу України - далі - ЦК України). Право на спадкування виникає в день відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1223 ЦК України). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця й народжені живими після відкриття спадщини (ст. 1222 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ч. 1 ст. 1272 ЦК України). За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України). З огляду на наведене, дослідивши поважність причин пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини, суд дійшов висновку, що наведені нею причини є поважними, у зв`язку з чим, на переконання суду, заявлені позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що мають бути задоволені.

Outcome: approved