Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-02 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до Володимир-Волинської міської ради Володимиро-Волинського району Волинської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини згідно заповіту , яка відкрилася після смерті її тітки , [PERSON], яка померла 02 липня 2010 року, посилаючись на пропуск строку з поважних причин у звязку з тим, що з 2008 року по 2012 рік займала посаду начальника канцелярії в Суворовському суді міста [PERSON], з 2012 року перевелась на посаду начальника канцелярії в слідчому Управлінні МВС України в Одеській області , де працювала до кінця 2015 року. За великого обсягу роботи їй не надавали відпустку , надавали лише лікарняні . Після звільнення вона відразу приїхала в м. Володимир-Волинський та забрала свою тітку [PERSON] з будинку для людей похилого віку та оформила опіку над нею. Тривалий час вона доглядала не тільки за тіткою, але і за її сестрою , а тому у неї не було можливості звернутися до нотаріуса . Крім того, весь зазначений час у неї були проблеми зі здоровям , про що свідчить її інвалідність. Крім того, вона не знала і не думала про те, що потрібно було подавати в шестимісячний термін заяву про прийняття спадщини, її про це ніхто не повідомив. В звязку із вищевикладеним, внаслідок неповідомлення її про час відкриття спадщини, інших вказаних нею обставин, вона пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини. В судове засідання позивач [PERSON] не зявився, до суду надійшла заява, згідно якої позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити та розгляд справи проводити у її відсутності. Представник відповідача в судове засідання не зявився, подав до суду заяву у якій висловився на підтримку позову, просив про розгляд справи проводити у відсутності представника Володимир - Волинської міської ради. Відповідно до ч. 2\~ст. 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень цього \~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється. У зв'язку з цим, на підставі\~ст. 197 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу. Перевіривши матеріали справи, повно та всебічно з"ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог, безпосередньо дослідивши наявні докази у справі та надавши їм оцінку, прийшов до висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступного. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Статтею 1272 ЦК України\~визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленогост.1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно\~до ст.1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст.1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч.5 ст.1268, ст.ст.1296-1299 ЦК України. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини. При вирішенні справ про визначення\~додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. В судовому засіданні встановлено, що 29 січня 2002 року [PERSON] склала заповіт , посвідчений державним нотаріусом Володимир-Волинської державної нотаріальної контори, і на випадок своєї смерті зробила заповітне розпорядження , що все її майно, де б воно не було, і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право заповідає [PERSON]. 02 липня 2010 року [PERSON] померла. Дана обставина підтверджується свідоцтвом про смерть серії № І-ЕГ № 094079 від 03.07.2010 року, зареєстрованим відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Володимир-Волинський Володимир-Волинського міськрайонного управління юстиції Волинської області. Після її смерті відкрилась спадщина за заповітом на належне їй майно, в тому числі на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться в місті Володимир-Волинський , вулиця Івана Багряного , буд.34 , а також приватизовану присадибну ділянку, площею 501 кв.м., для обслуговування житлового будинку та господарських споруд , спадкоємицею спадкового майна, яке належало [PERSON] є позивач [PERSON] Як встановлено в судовому засіданні , позивач у визначений законом шестимісячний термін не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини , так як її місце роботи знаходилося поза межами Волинської області, а саме в Одеській області , де працювала до кінця 2015 року. За великого обсягу роботи їй не надавали відпустку , надавали лише лікарняні, а тому не мала змоги приїхати для оформлення спадщини . Після звільнення вона відразу приїхала в м. Володимир-Волинський,забрала свою тітку [PERSON] з будинку для людей похилого віку та оформила опіку над нею. Тривалий час вона доглядала не тільки за тіткою, але і за її сестрою , а тому у неї не було можливості звернутися до нотаріуса . Весь зазначений час у неї були проблеми зі здоровям , про що свідчить її інвалідність. Крім того, вона не знала і не думала про те, що потрібно було подавати в шестимісячний термін заяву про прийняття спадщини, її про це ніхто не повідомив. Згідно пенсійного посвідчення серії ААИ № 087641від 06.05.2014 року, [PERSON] інвалід 3 групи по зору довічно. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оскільки суд вважає, що причини названі позивачем можна визнати поважними, а тому суд задовольняє позовні вимоги позивача та встановлює [PERSON] додатковий строк тривалістю в три місяці для подання до державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] ,\~що померла 02 липня 2010 року. Вивчивши матеріали справи, суд прийшов до висновку можливості задоволення позову з нижчевикладених підстав.

Outcome: approved