Jurisdiction: civil
Date: 2016-04-24 00:00:00

[PERSON] просить суд визнати поширену 30.10.2015 року відповідачем через мережу Інтернет, а саме через свою офіційну сторінку у Фейсбуці наступну інформацію: «вважаю справою честі довести всім Долинянам те, що міський голова втретє поспіль обманув свою громаду і нечесним шляхом іде до влади. Іде будь-якою ціною, адже має що втрачати. Я не надав жодних коментарів стосовно цієї ситуації, оскільки збирав докази і факти. Переконувати словами не хочу і не буду. Виключно факти. Пропоную переглянути дане відео. Ви самі все зрозумієте»; а також інформацію, поширену у відеоролику окремих частин засідання міської територіальної виборчої комісії від 27.10.2015 року під назвою «ТВК про фальсифікацію в Долині», в якому [PERSON] вказує про те, що «завдяки махінаціям і маніпуляціям міський голова приходить до влади» , - такою, що не відповідає дійсності та принижує його честь та гідність і ділову репутацію. Зобовязати відповідача спростувати протягом 7 днів з дня набрання рішення суду законної сили недостовірну інформацію про нього аналогічним способом - шляхом розміщення через мережу Інтернет на своїй сторінці у Фейсбуці, у тому ж місці, де було опубліковано статтю - звернення , інформаційне повідомлення наступного змісту: «Спростування. Я, [PERSON], спростовую наступну інформацію, поширену мною 30.10.2015 року на своїй сторінці у Фейсбуці та спільноті Долина LIVE: «вважаю справою честі довести всім Долинянам про те, що міський голова втретє поспіль обманув свою громаду і нечесним шляхом іде до влади. Іде будь-якою ціною, адже має що втрачати. Я не надав жодних коментарів стосовно цієї ситуації, оскільки збирав докази і факти. Переконувати словами не хочу і не буду. Виключно факти. Пропоную переглянути дане відео. Ви самі все зрозумієте», а також інформацію, поширену у відеоролику окремих частин засідання міської територіальної виборчої комісії від 27.10.2015 року під назвою «ТВК про фальсифікацію в Долині» про те, що «завдяки махінаціям і маніпуляціям міський голова приходить до влади» , - як таку, що не відповідає дійсності. Зобов»язати [PERSON] видалити із мережі Інтернет поширену ним 30.10.2015 року інформацію в статті - зверненні до Долинян та відеоролик під назвою «ТВК про фальсифікацію в Долині» Свої вимоги мотивував тим ,що 30.10.2015 року через мережу Інтернет, а саме на своїй сторінці у Фейсбуці, на ресурсі відкритої спільноти Долина LIVE, відповідач у справі опублікував статтю - звернення до жителів Долинського району за результатами виборів та відеоролик під назвою «ТВК про фальсифікацію в Долині». В даній статті та ролику, викладена неправдива недостовірна інформація. В статті міститься наступна недостовірна інформація «вважаю справою честі довести всім Долинянам те, що міський голова утретє. поспіль обманув свою громаду і нечесним шляхом іде до влади. Іде будь-якою ціною, адже має що втрачати. Я не надав жодних коментарів стосовно цієї ситуації, оскільки збирав докази і факти. Переконувати словами не хочу і не буду. Виключно факти. Пропоную переглянути дане відео. Ви самі все зрозумієте». Далі іде відеоролик окремих частин засідання міської територіальної виборчої комісії від 27.10.2015 року під назвою «ТВК про фальсифікацію в Долині», в якому [PERSON] поширює недостовірну інформацію про те, що «третій раз поспіль завдяки махінаціям і маніпуляціям міський голова приходить до влади» (проміжок в ролику 1.05-1.15) Текст (роздруківка), а також диск з роликом додаються. Повідомлення відповідача такого роду - це цілеспрямовані дії, направлені на приниження його честі, гідності та ділової репутації. Цю інформацію було доведено невизначеному колу осіб, оскільки поширено в загальнодоступній мережі Інтернет. Зокрема, лише в групі Долина LIVE більше 2900 учасників, які прочитали зазначене звернення [PERSON] і переглянули ролик. Відповідачем не надано доказів, які б підтвердили поширену ним інформацію, не зважаючи на те, що в статті відповідач вказував, що переконувати словами не хоче і не буде. Спірна інформація, яка поширена відповідачем, не підтверджена жодними доказами , не відповідає дійсності, викладена в образливій формі із звинуваченнями його у порушенні норм виборчого права та моралі у причетності до маніпуляцій та махінацій під час виборів. Така неправдива інформація порушує його право на повагу до гідності, честі та ділової репутації, оскільки породжує у громадян сумніви щодо дотримання ним моральних та правових норм, формує негативну соціальну оцінку його особистих якостей, завдає шкоди діловій репутації , так як підривається довіра та набута суспільна оцінка його ділових та професійних якостей,що стало причиною звернення до суду. Позивач позовні вимоги підтримав, зіславшись на вищенаведені підстави. Представник позивача [PERSON]позовні вимоги підтримав при цьому пояснив, що [PERSON] у своїй заяві вказав,що він зібрав докази і оперує фактами. Він був присутній на всіх засіданнях ТВК, як довірена особа [PERSON]. Розмови про те, що на виборах були задіяні різні кольори бюлетенів з»явились після встановлення результатів виборів. Відповідач позов не визнав та пояснив, що у позовній заяві [PERSON] посилається на те, що 30.10.2015 року через Інтернет на своїй сторінці у Фейсбуці, на ресурсі відкритої спільноти Долина LIVE, він опублікував статтю-звернення до жителів Долинського pайону за результатами виборів та відеоролик, в яких викладена неправдива недостовірна інформація, яка направлена на приниження честі та гідності позивача, а також його ділової репутації. Однак , це не стаття-звернення, а facebook-пост (розміщення матеріалу будь-якого типу на своїй власній сторінці, яке користувачі за власним бажанням хочуть читають, а хочуть - ні), в якому він не звертався до жителів Долинського pайону, як пише позивач, а написав текст, який стосувався виключно мешканців міста Долина, а точніше тих виборців, які прийшли на вибори і віддали свій голос за того чи іншого кандидата. В цьому тексті була висловлена подяка всім, хто прийшов на вибори та всім, хто висловив йому свою довіру та віддав за нього свій голос. Для повного та обєктивного розуміння інформації надаю текст в цілому вигляді: «Шановні Долиняни! Дякую ВСІМ, хто прийшов на вибори. Величезна вдячність ВСІМ, хто висловив мені свою довіру та віддав за мене свій голос. Обіцяю і надалі працювати на благо нашої громади і нашого рідного міста! Останніми днями ширяться слухи про те, що я, як кандидат на посаду міського голови, не вмію програвати і тому правдами-неправдами хочу «вирвати» крісло мера. Багато бруду вилито на мене та мою команду. А все тільки через те, що ми добиваємось справедливості... Відверто заявляю всім, що цю брехню поширює команда на чолі з теперішнім поки міським головою. Я визнаю свій результат і кожен голос, який заробив у своїй чесній боротьбі! І за кожен Ваш голос щиро дякую! Проте, вважаю справою честі, довести ВСІМ Долинянам те, що міський голова втретє поспіль обманув свою громаду і нечесним шляхом іде до влади. Іде будь-якою ціною, адже має що втрачати... Він не давав жодних коментарів стосовно цієї ситуації, оскільки збирав докази і факти. Переконувати словами не хоче і не буде виключно факти! Пропоную переглянути дане відео і Ви самі все зрозумієте. Справедливість переможе». На його думку, [PERSON] не конкретизує чи викладена неправдива, чи недостовірна інформація. Адже таке поняття, як «неправдива недостовірна інформація» відсутнє в українському законодавстві! Варто зауважити, що в даному а facebook-пості жодним чином, зокрема ним, чи його діями не було принижено ані честь, ані гідність позивача, ані його ділова репутація та не було здійснено жодних дій в цьому напрямку з цією метою. Також у відео, яке йому надали представники преси, жодної неправдивої чи недостовірної інформації немає. У відео відсутні факти того, що ним, чи кимось іншим, скоєні дії, направлені на приниження честі, гідності та ділової репутації позивача. У позовній заяві, [PERSON], заявляє про те, що: «[PERSON] поширює недостовірну інформацію про те, що «третій раз поспіль завдяки махінаціям і маніпуляціям міський голова приходить до влади» (проміжок в ролику 1.05-1.15)». Заявляю про те, що таких слів у даному відеоролику не було. Надаю роздруківку тексту, який пролунав на засіданні Долинської міської виборчої комісії (варто зауважити, що позивач надав тільки частину тексту з відео (у проміжку з 1 хв 05 с до 1 хв 15 с) і то неправдиву, тому для отримання повної інформації необхідно вслухатись в тест у проміжку з 0 хв 28 с до 1 хв 18 с): «Шановні члени комісії, шановні присутні! Я перш за все хочу Вам сказати, що тут не стоїть питання доказати те, що [PERSON] там не став головою. Так, я визнаю я взяв заслужено стільки голосів, скільки заробив. Але, хочу довести до Вашого відома важливий, досить важливий факт, про те, що наші спостерігачі та члени комісії замітили, що бюлетені були різних кольорів. Це зафіксовано є на відео, і хочемо ми це показати нашим громадянам, щоб довести те, що одна особа, уже треті вибори поспіль, такими маніпуляціями і махінаціями приходить до влади. Тому, прошу, будь ласка, перегляньте дане відео. Дякую». На відео чітко чути, що такого тексту, який написаний у позовній заяві на відео немає. Таким чином вважаю, що позивач свідомо вводить суд в оману, оскільки у своїй заяві подає неправдиву інформацію щодо нього та його слів. Також [PERSON] зазначив ,що у позовній заяві [PERSON] говорить про те, що: «цю інформацію було доведено невизначеному колу осіб, оскільки поширено в загальнодоступній мережі Інтернет. Зокрема, лише в групі Долина LIVE більше 2900 учасників, які прочитали зазначене звернення [PERSON] і переглянули ролик». Проте дана інформація також не відповідає дійсності. Те, що в даній групі стільки учасників - це не означає, що кожен читав пост і переглядав відео. Під facebook-постом та відео можна побачити реальну інформацію скільки користувачів даної програми переглянули це: 28 вподобань, 48 коментарів (при чому одні і ті ж особи дають коментарі по декілька раз), 27 поширень. Відповідно до такої інформації не можна стверджувати, як це робить позивач, що більше 2900 людей прочитали дану інформацію. [PERSON] повідомляє суд про те, що інформація не відповідає дійсності. Тому виникає запитання - як дана інформація може не відповідати дійсності, коли всі факти зафіксовані на відео? На даному відео факти порушення підтверджують як голова Долинської міської виборчої комісії, так і члени цієї ж комісії, кандидати на посаду міських голів (зокрема [PERSON], [PERSON]А.), члени дільничних виборчих комісій, кандидати в депутати до міської ради. Позивач свідомо називає інформацію спірною і каже, що вона не підтверджена жодними доказами, з метою висвітлення цієї ситуації з позитивної сторони. Вважаю, що на підставі вищесказаного можна переконатись в протилежному. Також [PERSON] заявляє про те, що ця спірна інформація викладена в образливій формі із звинуваченням його у порушенні норм виборчого права та моралі. Жодного образливого слова з його сторони не пролунало у сторону [PERSON], жодної образливої дії в його сторону ним зроблено не було. Відповідно цьому інформація не може бути викладена, як повідомляє [PERSON], в образливій формі. Також повідомив про те, що він , жодного разу (а це на відео можна побачити) не звинуватив позивача, як він каже, у порушенні норм виборчого права та моралі. Протягом всього відео з його сторони таких звинувачень до [PERSON] не було. Наприкінці відеоролика розміщений такий текст-роздуми: «Виникає запитання: чому міський голова та його команда так бояться відкрити запаковані бюлетені та порівняти чи збігаються кольори корінців з самими бюлетенями? Напевне не все там гаразд..." Викладене відео, в якому зібрані факти, які тим чи іншим способом могли повпливати на результати виборів, показує звідки могли зявитись бюлетені іншого кольору і хто саме мав на меті цей факт приховати. Проте, дане відео і, зокрема, така інформація абсолютно ніяк не порушує право на повагу до гідності, честі та ділової репутації позивача. А на рахунок громадян, що ніби то у них породжуються сумніви та формується негативна соціальна оцінка, про яких згадує у своїй заяві позивач - у нас країна демократична і вільна, кожному гарантується право на свободу думки і слова та на вираження своїх поглядів та переконань, тому після перегляду відео кожен має можливість зробити свої висновки. Метою даного відеоролика є донесення інформації до людей, які, у свою чергу, зваживши усі «за» і «проти», мають можливість зробити свій висновок для себе, з метою недопущення такої ситуації на наступних демократичних виборах. А те, що, як каже позивач, підривається довіра до нього - в цьому абсолютно немає його вини. Також [PERSON] заявляє, що підривається його набута суспільна оцінка. Варто нагадати позивачу, що він є політичним діячем, публічною особою. Тому будь- які фотографії та відеоматеріали з його присутністю на них, чи аналогічні дані про його дії, будь-хто з громади має право розміщувати в Інтернеті, ЗМІ і т.д.. Оцінку діям дає громада, в цьому і полягає сенс «суспільної оцінки». У свою чергу, в цьому і є зміст демократії, свободи слова, свободи думки. Тому дане відео носить в собі і елементи виховного характеру. Для того, щоб в майбутньому кандидати думали про свою суспільну оцінку, щоб ніхто і в думці не мав фальсифікувати вибори, щоб громадськість розбиралась в ситуаціях - громада повинна знати можливі порушення на майбутніх виборах, адже всі ми сповідуємо європейські цінності. [PERSON] посилається на ст. 277 ЦК України, відповідно до якої фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сімї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Мабуть позивач вважає, що викладені відеофакти є недостовірною інформацією. Проте,він так не вважає, оскільки на відео зафіксовані виключно правдиві факти, коментарі реальних людей та дії окремих осіб з оточення [PERSON], які були спрямовані на приховування реальних фактів порушення виборчого законодавства. Дані позовні вимоги суперечать положенням ст. 30 Закону України «Про інформацію», відповідно до якої ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Саме текст, який ним був розміщений, як facebook-пocт є оціночним судженням. ОСКІЛЬКИ предметом спору у даному випадку є цей текст, який не можна інакше витлумачити, як критика та оцінка дій, то він не може бути підставою для вимог про спростування. Крім того, як українські суди, так і Європейський суд з прав людини, підкреслюють, що оціночні судження можуть носити не тільки позитивне забарвлення, але можуть бути і такими, що негативно сприймаються особою. Суд, заслухавши пояснення сторін ,дослідивши здобуті та досліджені в судовому засіданні докази ,приходить до висновку ,що позовна заява підлягає до задоволення виходячи з наступного. Згідно ст. 32 Конституції України, кожному гарантується судовий захист права спростувати недостовірну інформацію про себе, а також право вимагати відшкодування матеріального і морального збитку, заподіяного використовуванням і розповсюдженням такої недостовірної інформації. У відповідності до ст. 201 ЦК України особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є серед іншого честь, гідність і ділова репутація. Відповідно до положень ст. 297 ЦК України, кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними, фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист честі та гідності. Згідно положень ст. 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім»ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію. Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. Негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного (презумпція добропорядності). Відповідно до частини 1 пункту 25 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» №1 від 27 лютого 2009 року, спростування має здійснюватись у такий самий спосіб, у який поширювалася недостовірна інформація. Як зазначено в п.15 вказаної постанови, юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи; в) поширення недостовірної інформації , тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного звязку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованим іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності. Матеріалами справи та в судовому засіданні встановлено, що 30.10.2015 року через мережу Інтернет, а саме на своїй сторінці у facebook , на ресурсі відкритої спільноти Долина LIVE, [PERSON] опублікував статтю - звернення до жителів Долинського району за результатами виборів та відеоролик під назвою «ТВК про фальсифікацію в Долині». В статті міститься наступна інформація «вважаю справою честі довести всім Долинянам те, що міський голова утретє, поспіль обманув свою громаду і нечесним шляхом іде до влади. Іде будь-якою ціною, адже має що втрачати. Я не надав жодних коментарів стосовно цієї ситуації, оскільки збирав докази і факти. Переконувати словами не хочу і не буду. Виключно факти. Пропоную переглянути дане відео. Ви самі все зрозумієте». Далі іде відеоролик окремих частин засідання міської територіальної виборчої комісії від 27.10.2015 року під назвою «ТВК про фальсифікацію в Долині « в якому [PERSON] поширює інформацію про те,що «третій раз поспіль завдяки махінаціям і маніпуляціям міський голова приходить до влади «(проміжок в ролику 1.05-1.15) . В судовому засіданні було досліджено роздруківку з Інтернету статті-звернення до Долинян від 30.10.2015 року та відеоролик під назвою «ТВК про фальсифікацію в Долині» диск з з вказаною статтею та відеороликом був наданий позивачем . Обгрунтовуючи підтавність позову [PERSON]посилався на те,що вказана стаття містить недостовірну інформацію ,яка принижує його честь ,гідність ,ділову репутацію та є для нього негативною. В судовому засіданні встановлено ,що поширена інформація стосується [PERSON], відповідачем не заперечувався факт розповсюдження зазначеної інформації, навпаки наголошувалось на тому, що оспорювана інформація є його оціночним судженням дій позивача. Також [PERSON] зазначено в запереченні те,що під facebook-постом та відео можна побачити реальну інформацію скільки користувачів даної програми переглянули це: 28 вподобань, 48 коментарів (при чому одні і ті ж особи дають коментарі по декілька раз), 27 поширень. Разом з тим ,суд не може погодитись з доводами відповідача про те, що його висловлення є оціночним судженням, виходячи з наступних доводів. Відповідно до частини другої статті 47 Закону України "Про інформацію", оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Крім того в п. 19 постанови Пленуму ВСУ N 1 від 27.02.2009 р.,зазначено ,що вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з'ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Таким чином, відповідно до статті 277 ЦК України, не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб'єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати. На підтвердження своїх доводів [PERSON] не надано суду належних та допустимих доказів того ,що [PERSON] порушив виборче законодавство,оскільки згідно положень ч.4 ст..277 ЦК України та ст.. 10 ЦПК України обов»язок довести ,що поширена інформація є достовірною покладається на відповідача. Окрім цього в запереченні [PERSON]зазначив,що мабуть позивач вважає,що викладені відео факти є недостовірною інформацією. Проте,він так не вважає,оскільки на відео зафіксовані виключно правдиві факти,коментарі реальних людей та дії окремих осіб з оточення [PERSON],які були спрямовані на приховування реальних фактів порушення виборчого законодавства. За клопотанням відповідача в суді давав свідчення свідок [PERSON] про те, що на виборах на міського голову в 2006 році мали місце порушення ,однак зазначив що це його припущення рішень судів які б набрали законної сили у нього не має. Згідно ст..63 ЦПК України, показання свідка це повідомлення про відомі йому обставини ,які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка ,який не може назвати джерела своєї обізнаності ,щодо певної обставини. Дані показання судом не беруться до уваги,оскільки згідно ч.2 ст.59 ЦПК України,обставини справи які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування ,не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Стаття 68 Конституції України встановлює обов»язок кожного неухильно додержуватися Конституції України та законів України ,не посягати на права і свободи честь і гідність інших людей,а ст. 302 ЦК України встановлено,що особа ,яка поширює інформацію зобов»язана переконатись в її достовірності. За таких підстав суд вважає що відповідачем поширено неправдиві відомості ,які ганьблять позивача ,вказують на те,що він утретє, поспіль обманув свою громаду і нечесним шляхом іде до влади . Іде будь-якою ціною, адже має що втрачати , зв»язку з чим такі відомості не є нейтральними ,а є такими що викликають почуття образи, обурення і не може розцінюватись як оціночне судження. Частиною 7 ст.277 ЦК України встановлено,що спростування недостовірної інформації здійснюється особою ,яка поширила інформацію у такий же спосіб ,у який вона була поширена. Доводи [PERSON] про те,що [PERSON]С являється політиком і межа допустимої критики щодо політичного діяча чи іншої публічної особи є значно ширшою ,ніж окремої пересічної особи . Однак дані доводи на думку суду не заслуговують на увагу оскільки згідно ст..277 ЦК України будь-яка фізична особа немайнові права якої порушено ,внаслідок поширення про неї (або) членів її сім»ї недостовірної інформації має право на спростування цієї інформації. Не зважаючи на те,що межа допустимої критики щодо публічної особи є значно ширшою ніж окремої пересічної особи,публічна особа також має право на спростування недостовірної інформації ,оскільки поширення інформації про те,що [PERSON] як міський голова утретє, поспіль обманув свою громаду і нечесним шляхом іде до влади. Іде будь-якою ціною, адже має що втрачати ,за своїм змістом виходить за межі будь-якої допустимої критики,при цьому зазначені відповідачем висловлювання в адрес позивача не є критикою взагалі ,а інформація ганьбить позивача. Також підлягає до задоволення вимога позивача про спростування недостовірної інформації оскільки ч.7 ст.277 ЦК України встановлено,що спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію у такий же спосіб, у який вона була поширена. Відповідно до абз. 2 п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009, N 1 "Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи", якщо суд ухвалює рішення про спростування поширеної недостовірної інформація, то у судовому рішенні, за необхідності, суд може викласти текст спростування інформації або зазначити, що спростування має здійснюватися шляхом повідомлення про ухвалене у справі судове рішення, включаючи публікацію його тексту. За загальним правилом, інформація, що порочить особу, має бути спростована у спосіб, найбільш подібний до способу її поширення (шляхом публікації у пресі, повідомлення по радіо, телебаченню, оголошення на зібранні громадян, зборах трудового колективу, відкликання документа тощо). Окрім цього позивач висуває вимогу про зобов'язання відповідача видалити із мережі Інтернет поширену відповідачем 30.10.2015 року інформацію в статті зверненні до Долинян та відеоролик під назвою «ТВК про фальсифікацію в Долині». Таке право позивача регламентовано ч. 2 ст. 278 ЦК України, а саме, якщо особисте немайнове право фізичної особи порушене в номері (випуску) газети, книзі, кінофільмі, теле-, радіопередачі тощо, які випущені у світ, суд може заборонити (припинити) їх розповсюдження до усунення цього порушення, а якщо усунення порушення неможливе, - вилучити тираж газети, книги тощо, з метою його знищення. Таким чином, суд приходить до висновку ,що інформація поширена відносно позивача є фактичними твердженнями ,викладена у стверджувальній формі ,яка поширена відповідачем ,не підтверджена жодним доказом ,не відповідає дійсності , звинувачує [PERSON] у порушенні норм виборчого права та моралі у його причетності до маніпуляцій та махінацій під час виборів,та підлягає спростуванню та видаленню з мережі Інтернет. Питання судових витрат підлягає вирішенню згідно ст..88 ЦПК України. На підставі викладеного та ст.ст.32,68 Конституції України,ст..ст.201,277,278,297 ЦК України

Outcome: approved