Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-09 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], Житлового кооперативу «Серп і Молот», третя особа - Дванадцята Харківська державна нотаріальна контора, в якому просить суд визнати право власності в порядку спадкування - за законом після смерті [PERSON], померлого [INFO] актовий запис №16314 на квартиру [ADDRESS]. В обґрунтування позову позивач зазначила, що вона є дочкою [PERSON] та [PERSON], її дід [PERSON] та бабуся [PERSON] померли На час звернення до суду їй не було відомо про наявність ордера №392 на [PERSON] на квартиру [ADDRESS]. Батько [PERSON] помер, шлюб між батьками позивача було розірвано. Після смерті її батька відкрилася спадщина на вказану кооперативну квартиру [ADDRESS] Ухвалою судді про відкриття провадження у справі і прийняття справи до розгляду від 10 жовтня 2018 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, підготовче судове засідання у справі призначено на 19 жовтня 2018 року о 09 год. 00 хв. призначено підготовче судове засідання у справі. Також, відповідачу визначено п'ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву і всіх письмових та електронних доказів (які можливо доставити до суду), висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Також ухвалою суду від 19 жовтня 2018 року закрито підготовче засідання. Призначено справу до судового розгляду по суті на 19 листопада 2018 року на 10.30 год. Надано відповідачеві строк до 19 листопада 2018 року для подачі до суду відзиву на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, також задоволено заяву позивач про витребування доказів з Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори копію спадкової справи, відкритої після смерті [PERSON], померлого [INFO], та [PERSON], померлого [INFO], витребувано з Житлового кооперативу «Серп і Молот» відомості про сплату пайових внесків за квартиру [ADDRESS]. 17 вересня 2018 року на ухвалу суду надійшла копія спадкової справи №674/2018, заведеної після смерті [PERSON], померлого [INFO] У ході судового розгляду позивач позовні вимоги підтримала у повному обсязі, надала суду пояснення, аналогічні викладеним вище, просила їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася заздалегідь і належним чином, надала суду заяву з проханням розглянути справу у її відсутність, претензій не має. Представник відповідача у судове засідання не з'явився, хоча про час, дату та місце слухання справи повідомлявся у встановленому законом порядку за місцем реєстрації, про що свідчить конверт, який повернувся на адресу суду із зазначенням причини повернення - за закінченням терміну зберігання, причини неявки суду не повідомляв, відзив на позовну заяву не надходив, а тому суд за згодою позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України. Відповідно до ч.3 ст.128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Згідно ч.5 ст.128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п'ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно. Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Згідно ст.282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд. Відповідно до ст.283 ЦПК України, відповідачам, які не з'явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу. Представник третьої особи Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори у судове засідання не з'явився, надав суду заяву з проханням розглянути справу у їх відсутність, рішення ухвалити на розсуд суду. Суд, вислухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. В ст.ст. 13,41 Конституції України закріплено основні правові принципи регулювання відносин власності, головним із яких є принцип рівного визнання й захисту усіх форм власності. Відповідно до статті 13 Конституції України, власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. У такій редакції конституційна норма не лише покладає на власника обов'язки, а й орієнтовно вказує на його зобов'язання. У ході судового розгляду встановлено, що позивач [PERSON] є рідною донькою [PERSON] та [PERSON] (свідоцтво про народження серія [NUMBER] від 03.08.1988 року, свідоцтво про встановлення батьківства серія [NUMBER] від 03.08.1988 року, свідоцтво про шлюб позивача серія [NUMBER] від 10 жовтня 2008 року). Батьки позивача [PERSON] та [PERSON] розлучились 20 лютого 2007 року (свідоцтво про розірвання шлюбу серія [NUMBER] від 20 лютого 2007 року). [PERSON] помер [INFO], актовий запис № 16314 від 15 листопада 2017 року (свідоцтво про смерть серія [NUMBER] від 15.02.2017 року). Батьками батька позивача - [PERSON], тобто дідусем та бабусею позивача були [PERSON] та [PERSON] (свідоцтво про народження серія [NUMBER] від 29.09.1957 року). [PERSON] помер [INFO], актовий запис №18177 (свідоцтво про смерть серія [NUMBER] від 14.11.1994 року). [PERSON] померла [INFO], актовий запис №14092 (свідоцтво про смерть серія [NUMBER]) Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на квартиру [ADDRESS], у зв'язку з чим позивач 11.09.2018 року, звернулася з заявою про прийняття спадщини після смерті батька. Постановою державного нотаріуса Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори Герасимової О.О. відмовлено у видачі свідоцтва про прийняття спадщини після смерті батька у зв'язку з пропуском строку для прийняття спадщини , а також у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно. На замовлення [PERSON], ФОП [PERSON] виготовлено технічний паспорт на квартиру [ADDRESS]. Статтею 319 ЦК України передбачено, що власник володіє,користується,розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Зі змісту ст. 328 ЦК України вбачається, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно ст.ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов»язків (спадщини) від фізичної особи , яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за законом або за заповітом. Згідно ст.ст. 1220-1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, часом відкриття спадщини є день смерті або день, з якого вона оголошується померлою, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини, право на спадкування мають, зокрема, особи, визначені у заповіті, право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до вимог ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ст. 1231 ЦК України Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Статтею 1235 ЦК України передбачено, що Заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на день відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобовязаний звернутися до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Згідно ст.ст. 1273, 1274, 1275 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. При винесенні рішення суд приймає до уваги правову позицію,яка викладена в п. 23 ч. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № "7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду. Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в свій час листом № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 р. «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз'яснив, що за відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. З вищевикладеного суд дійшов висновку, що позивач є єдиним спадкоємцем за за законом після смерті [PERSON], померлого [INFO]. Внаслідок відсутності оригіналів документів на спадкове майно, не має можливості реалізувати своє право на спадщину, а тому суд вважає за необхідне позов задовольнити та визнати право власності на квартиру [ADDRESS]. У положеннях ст. 2 ЦПК України зазначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав,свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя,суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. За таких обставин, позовні вимоги підлягають задоволенню, як підтверджені належними доказами, та такі, що ґрунтуються на нормах чинного законодавства. На підставі викладеного,

Outcome: approved