Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-18 00:00:00

08 жовтня 2021 року до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява Органу місцевого самоврядування в особі виконавчого комітету Жовтоводської міської ради до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог: Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро), про визнання права власності на майно та звільнення майна з-під арешту, в якій позивач просить визнати за ним право комунальної власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] та звільнити вищезазначене майно з-під арешту. Позивач обґрунтовує свої позовні вимоги тим, що у травні 2018 року на адресу виконавчого комітету Жовтоводської міської ради від ОСББ «Жовті Води-2» надійшла заява від 29.05.2018 р. № 7 про проведення обстеження житлової квартири за адресою [ADDRESS] . в якій тривалий час ніхто не проживає. На виконання рішення Жовтоводської міської ради від 26.10.2016 р. № 558-15/VІІ «Про затвердження Положення про виявлення, облік та зберігання безхазяйного майна, визнання спадщини відумерлою та прийняття такого майна у комунальну власність територіальної громади міста Жовті Води в особі Жовтоводської міської ради та подальшого розпорядження ним», з метою підготовки документів до суду (за наявності підстав), за заявою голови правління ОСББ «Жовті Води-2» проведено ряд заходів щодо виявлення та обстеження покинутих житлових приміщень комунальної форми власності, у тому числі в будинку [ADDRESS] . За результатами документальної перевірки форми власності та встановлення осіб квартиронаймачів покинутих житлових квартир, виконавчим комітетом Жовтоводської міської ради було встановлено, що згідно інформації Управління житлово-комунального господарства, капітального будівництва, комунальної власності та регулювання земельних відносин Жовтоводської міської ради (далі - Управління ЖКГ) квартира комунальна, інформація щодо форми власності квартири [ADDRESS] відсутня (листи від 24.10.2018 № 1292/01-05, від 05.02.2019 № 120/01-05). Відповідно до листа Комунального підприємства «Жовтоводське міжміське бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської обласної ради від 21.02.2019 р. № 54 вбачається, що право власності на квартиру [ADDRESS] не зареєстроване. Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (довідка від 29.01.2019 р. № 154243623) інформація про право власності відсутня. Разом з тим, з зазначеної інформаційної довідки вбачається, що на квартиру [ADDRESS] , Відділом державної виконавчої служби Жовтоводського міського управління юстиції накладено обтяження у вигляді арешту нерухомого майна на підставі постанов про арешт боржника та оголошення заборони на його відчуження АА № 440384, АА№ 440386, АА№ 440385 від 06.04.2009 р. Власниками вказаної квартири зазначено: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . З огляду на інформацію Управління ЖКГ, інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вбачається, що квартира не приватизована, комунальна, однак з відомостей реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна на квартиру [ADDRESS] накладено обтяження у вигляді арешту нерухомого майна. Під час складання Постанов про накладення обтяження у вигляді арешту нерухомого майна на підставі постанов про арешт боржника та оголошення заборони на його відчуження АА № 440384, АА № 440386, АА № 440385 від 06.04.2009 р., посадовцями Третьої особи не взято до уваги, що арештоване майно не перебуває у власності боржників (Відповідачів), а є комунальною власністю Жовтоводської міської територіальної громади відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні». Перебування майна (житлової квартири) у користуванні (наймі) боржників (Відповідачів) не підтверджує їх право власності на це майно. Жовтоводська міська територіальна громада не несе відповідальність за зобов`язання її мешканців. З наведеного вбачається, що державний виконавець, виконуючи рішення суду у цивільній справі щодо стягнення боргу з відповідачів, наклав арешт та оголосив заборону відчуження на майно, котре не належить боржникам. Таким чином, майно, а саме квартира за адресою: [ADDRESS] - комунальне, є власністю Жовтоводської міської територіальної громади, питання відчуження якого вирішується виключно на пленарних засіданнях ради, тобто, передача комунального майна у найм квартиронаймачам не змінює форми власності та не позбавляє власника можливості реалізувати усі правомочності власності щодо такого майна. Отже, передання квартири у найм квартиронаймачам, не підтверджує набуття останніми у встановленому законом порядку права власності на вказане майно, а лише надає можливість особам реалізувати своє право на житло, тощо. Враховуючи відсутність субсидіарної відповідальності Жовтоводської міської територіальної громади за зобов`язаннями [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , на думку позивача, вбачаються наявні підстави для визнання права комунальної власності на спірне майно та звільнення його з-під арешту. Ухвалою Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 29.10.2021 року у справі відкрито провадження та призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін в судове засідання на 09 год. 00 хв. 19 листопада 2021 року./а.с.70/ 19.11.2021 року о 09-00 год. представник позивача, належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, в судове засідання не з`явився, надавши суду клопотання про розгляд справи без участі представника виконавчого комітету Жовтоводської міської ради. В клопотанні зазначив, що позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять суд задовольнити їх. До відповідачів [PERSON] , [PERSON] , відповідно до вимог ЦПК України, здійснено вихід за адресою реєстрації відповідачів для вручення копії позовної заяви та додатків до неї, копії ухвали суду про відкриття провадження у справі. Надано строк для подачі заперечень щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження, відзиву на позовну заяву за наданням суду доказів в обґрунтування свого відзиву. Відповідно до Акту кур`єра Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області 15.11.2021 здійснено вихід за адресою: [ADDRESS] , для вручення документів гр. [PERSON] , гр. [PERSON] по справі №176/1954/21; документи не вручені, адресат відсутній за вказаною адресою, залишено повідомлення про обов`язкове отримання вказаних вище документів у приміщенні суду. Таким чином, відповідачам [PERSON] , [PERSON] направлені документи відповідно до вимог ЦПК України, заперечень від відповідачів не надійшло, відзив відповідачі не подали. Судом дотримані вимоги ст.131 ЦПК України, які регламентують, що у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. 19.11.2021 року о 09-00 год. відповідач [PERSON] , належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду шляхом розміщення оголошення на офіційному веб - сайті Судової влади України, в судове засідання не з`явився. Про причини свого неприбуття суд не повідомив, заяву про розгляд справи без його участі суду не надав. Відзив на позовну заяву не подав. 19.11.2021 року о 09-00 год. третя особа Південно-Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) в судове засідання свого представника не направили, про день, час та місце розгляду були повідомлені належним чином. 16.11.2021 року від третьої особи Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) на адресу Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшли письмові пояснення, в яких зазначено, що в якості третьої особи у справі зазначено Південно-Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), яке не являється тим суб`єктом, який порушив права та інтереси позивача, адже саме відділом ДВС Жовтоводського міського управління юстиції накладено обтяження у вигляді арешту нерухомого майна. Просять суд прийняти законне та обґрунтоване рішення по справі. Суд вважає за можливе проводити розгляд справи за відсутності учасників справи, які повідомлені належним чином про день, час та місце розгляду справи. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Враховуючи, що справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд повно, всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що Голова правління ОСББ «Жовті Води-2» звернулась до міського голови Абрамова В.В. із заявою №7 від 29.05.2018, в якій просила провести обстеження квартири [ADDRESS] для встановлення факту проживання громадян у житловому приміщенні. З даних відділу комунальної власності виконкому Жовтоводської міської ради квартира [ADDRESS] не приватизована та знаходиться у власності Жовтоводської міської ради. Багато років в квартирі ніхто не мешкає та не сплачує за житлово-комунальні послуги. /а.с.14/ Листами від 05.02.2018 року та 24.10.2018 року Управління житлово-комунального господарства, капітального будівництва, комунальної власності та регулювання земельних відносин Жовтоводської міської ради повідомило міського голову [PERSON] , що в Управлінні ЖКГ відсутня інформація про приватизацію квартири [ADDRESS] . /а.с.15,16/ З Інформаційних довідок з Державного реєстр речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 29.01.2019 року та 22.04.2021 року вбачається, що на квартиру за адресою: [ADDRESS] накладено арешт на підставі постанов Відділу ДВС Жовтоводського МУЮ про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження АА №440384, АА №440385, АА №440386 від 06.04.2009 року. Власниками квартири зазначені [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] /а.с.17-18, 19-20/ Листом №54 від 21.02.2019 року Комунальне підприємство «Жовтоводське міжміське бюро технічної інвентаризації» повідомило міського голову [PERSON] , що станом на 31.12.2012 рік право власності на квартиру [ADDRESS] , не зареєстроване. /а.с.21/ 08.02.2019 року Виконавчий комітет Жовтоводської міської ради звернувся до Жовтоводського міського відділу ДВС ГТУЮ у Дніпропетровській області з листом №2/4-480-01-12, в якому просить повідомити на підставі яких правовстановлюючих документів було винесено постанову про арешт нерухомого майна та оголошення заборони на його відчуження - квартири [ADDRESS] , оскільки з інформації Управління ЖКГ, інформації з ЄДР нерухомого майна прав власності вбачається, що квартира не приватизована, комунальна. /а.с.22-23/ 13.02.2019 року листом №13.20/498 Жовтоводський міський відділ ДВС Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області надав відповідь Жовтоводській міській раді, що на виконанні у відділі ДВС перебували виконавчі провадження ВП №111652017, ВП №11165976, ВП №11168876 з виконання виконавчого листа №2-1003 від 25.11.2008 року, виданого Жовтоводським міським судом Дніпропетровської області про стягнення з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на користь КП «Жовтоводський водоканал» боргу. Виконавчі провадження були завершені на підставі п.5 ст.40 ЗУ «Про виконавче провадження» та виконавчий документ повернуто стягувачу. Так як виконавче провадження було завершено не у зв`язку з повним фактичним виконанням, арешт з майна боржника не знімається. Виконавчі провадження знищені у зв`язку з закінченням строку зберігання. На підставі яких правовстановлюючих документів було накладено арешт встановити не можливо. /а.с.24-26/ 06.03.2019 року Жовтоводська міська рада звернулась до Міністерства юстиції України зі скаргою на рішення державного виконавця, в якому просили перевірити факт дотримання вимог чинного законодавства державним виконавцем Відділу ДВС Жовтоводського МУЮ, який 06.04.2009 року виніс постанову про накладення арешту на нерухоме майно за адресою: [ADDRESS] , та зобов`язати останнього вчинити певні дії, якими скасувати постанову про накладення обтяження у вигляді арешту на нерухоме майно комунальної власності. /а.с.27-29/ Листом №Р-174-02 від 12.04.2019 року Управління ДВС Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області надало відповідь Жовтоводській міській раді щодо вжиття державним виконавцем заходів, спрямованих на скасування арештів та обтяжень та роз`яснили, що у разі закінчення виконавчого провадження, повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, арешт, накладений на майно боржника, знімається, скасовуються інші вжиті державним виконавцем заходи примусового виконання рішення, а також проводяться інші дії, необхідні у зв`язку із завершенням виконавчого провадження. Завершене виконавче провадження не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим законом. /а.с.31-32/ Відповідно до довідок про склад сім`ї, виданих Відділом ведення реєстру територіальної громади 30.01.2019 року та 21.04.2021 року, за адресою: [ADDRESS] , зареєстровані [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . /а.с.33,34/ З листа Жовтоводського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м.Дніпро) від 21.04.2021 року вбачається, що за даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян відсутні актові записи про смерть [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] /а.с.35/ Згідно зі ст. 4 Житлового кодексу УРСР Жилі будинки, а також жилі приміщення в інших будівлях, що знаходяться на території Української РСР, утворюють житловий фонд. Житловий фонд включає: жилі будинки і жилі приміщення в інших будівлях, що належать державі (державний житловий фонд). Згідно ст. 5 Житлового кодексу УРСР Державний житловий фонд перебуває у віданні місцевих Рад народних депутатів (житловий фонд місцевих Рад) та у віданні міністерств, державних комітетів і відомств (відомчий житловий фонд). Таким чином, житловий фонд, який не передано у власність громадян є комунальною власністю та належить Жовтоводській міській територіальній громаді в особі Жовтоводської міської ради. У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням Президента України щодо відповідності Конституції України (конституційності) частини четвертої статті 3, частини другої статті 5, частин другої та сьомої статті 7 і частини п`ятої статті 29 Закону України "Про приватизацію державного майна" (в редакції Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про приватизацію майна державних підприємств" від 19 лютого 1997 року) (справа щодо приватизації державного майна) від 1 липня 1998 року № 9-рп/1998 зазначено: «Вирішуючи даний спір, Конституційний Суд України виходить з того, що регулювання відносин власності закріплено в Конституції України, яка визначила коло об`єктів і суб`єктів права власності (статті 13, 41, 142, 143), рівність усіх суб`єктів права власності (стаття 13), гарантії права власності й обов`язки власників (статті 13, 41) та встановила, що правовий режим власності має визначатися виключно законами України (пункт 7 частини першої статті 92). Із змісту наведених статей випливає, що на конституційному рівні принципово відокремлено комунальну власність від державної власності. Комунальна власність не входить до складу державної, є самостійним об`єктом права власності, управління якою здійснює безпосередньо територіальна громада або створені нею органи.» (абзаци четвертий та п`ятий пункту 1 мотивувальної частини) За приписами ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» територіальним громадам міст належить право комунальної власності, зокрема, на рухоме і нерухоме майно, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, нежитлові приміщення, та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження. Органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах чи договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду. Доцільність, порядок та умови відчуження об`єктів права комунальної власності визначаються відповідною радою. Згідно п.30 ч.1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання, як прийняття рішень щодо відчуження відповідно до закону комунального майна: затвердження місцевих програм приватизації, а також переліку об`єктів комунальної власності, які не підлягають приватизації; визначення доцільності, порядку та умов приватизації об`єктів права комунальної власності: про створення, ліквідацію, реорганізацію та перепрофілювання підприємств, установ та організацій комунальної власності відповідної територіальної громади. У ст. 321 Цивільного кодексу України зазначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (ч. 1). Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом (ч. 2). Примусове відчуження об`єктів права власності може бути застосоване лише як виняток з мотивів суспільної необхідності на підставі і в порядку, встановлених законом, та за умови попереднього та повного відшкодування їх вартості, крім випадків, встановлених частиною другою статті 353 цього Кодексу (ч. 3). Таким чином, дослідивши вказані вище докази, суд приходить до висновку, що майно, а саме квартира за адресою: [ADDRESS] - комунальне, є власністю Жовтоводської міської територіальної громади, питання відчуження якого вирішується виключно на пленарних засіданнях ради. Передача комунального майна у найм квартиронаймачам не змінює форми власності та не позбавляє власника можливості реалізувати усі правомочності власності щодо такого майна. Отже, передання квартири у найм квартиронаймачам, не підтверджує набуття останніми у встановленому законом порядку права власності на вказане майно, а лише надає можливість особам реалізувати своє право на житло, тощо. Відповідно до статті 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Статтею 1 Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого майна будь-які угоди відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. За приписами статті 316 Цивільного кодексу України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Згідно зі статтею 317 Цивільного кодексу України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до статті 319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. У відповідності до ст. 327 Цивільного кодексу України управління майном, що є у комунальній власності здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворенні нею органи місцевого самоврядування. Право комунальної власності територіальної громади захищається законом на рівних умовах з правами власності інших суб`єктів. Об`єкти права комунальної власності не можуть бути вилучені у територіальних громад і передані іншим суб`єктам права власності без згоди безпосередньо територіальної громади або відповідного рішення ради чи уповноваженого нею органу, за винятком випадків, передбачених законом. Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15,16 Цивільного процесуального кодексу України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. Позов про звільнення майна з-під арешту може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Пунктами 1, 2 постанови № 5 пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 3 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» роз`яснено, що у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Право власності належить до основоположних прав людини, утілення яких в життя становить підвалини справедливості суспільного ладу. Захист зазначеного права гарантовано ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Як передбачено цією міжнародно-правовою нормою, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном і ніхто не може бути позбавлений власного майна інакше як в інтересах суспільства й на умовах передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Відповідно до практики ЄСПЛ втручання в це право повинне мати законні підстави й мету, а також бути пропорційним публічному інтересу. Особи, котрі зазнають порушення права мирного володіння майном, як і інших визначених Конвенцією прав, відповідно до ст. 13 міжнародного правового акту повинні бути забезпеченні можливістю ефективного засобу юридичного захисту в національному органі. На рівні національного законодавства гарантії захисту права власності закріплені в ст.41 Конституції України, за змістом якої кожен має право володіти, користуватися й розпоряджатися своєю власністю за винятком обмежень встановлених законом. Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Враховуючи наявність накладеного арешту на майно, неможливість скасування арешту в позасудовому порядку та оскільки позивач в інший спосіб, крім звернення до суду з позовом про зняття арешту, захистити своє порушене право власності не може, суд приходить до висновку про необхідність захисту його права шляхом визнання права власності на майно та скасування такого арешту, оскільки позовні вимоги знайшли своє повне підтвердження в ході судового розгляду. За таких обставин, суд дійшов висновку про те, що є всі підстави, передбачені законом, для задоволення позову про визнання права комунальної власності та зняття арешту з квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, понесені позивачем по оплаті судового збору у розмірі 4540 грн., по 1513,33 грн. з кожного. На підставі викладеного, відповідно до ст. 15,16,316,317,319,321,327,391, ст. 56,59 Закону України «Про виконавче провадження», ст. 10,19,81,141,247,258,259,263,265,274-279,354 ЦПК України,ст.24,60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» , суд,-

Outcome: approved