Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-09 00:00:00

10.04.2019 року позивач звернулася до суду із позовною заявою, в якій просить стягнути з відповідача на її користь завдану їй вчиненням кримінального правопорушення моральну (немайнову) шкоду в розмірі 25000 грн. В обґрунтування позовних вимог вказує, що своїми умисними діями [PERSON] вчинила щодо неї кримінальне правопорушення, а саме незаконно проникла до її житла, в результаті чого вона пережила емоційний стрес, який супроводжувався почуттями розгубленості, образи, обурення, приниженої гідності, тривоги, страху за своє здоров`я та життя, що призвело до немайнових втрат, спричинених моральними та фізичними стражданнями, які позначилися негативними змінами у її житті. Були порушені активні життєві плани позивача, погіршені можливості побудови та реалізації нових життєвих перспектив, нової продуктивної самореалізації. Наслідки події, що сталася, потягли за собою нераціональне витрачання життєвого часу на проведення правових заходів, обумовили необхідність залучення значних фізичних, душевних та матеріальних ресурсів, які дотепер вимагають компенсаторних можливостей задля їх подолання. Розмір відшкодування заподіяних психологічних (моральних) страждань позивач оцінила на суму 25000 грн. Звернула увагу, що до теперішнього часу [PERSON] у своїх діях не розкаялася, вибачення не попросила, добровільно будь-якої компенсації за спричинену нею шкоду не відшкодувала. Необхідність тривалого перебування в юридичному процесі вирішення наслідків кримінального правопорушення негативно впливає на психологічний стан та емоційний рівень позивача. Після виконання вимог ст.187 ЦПК України, на підставі ухвали суду від 30.04.2019 року відкрито провадження у цивільній справі. З урахуванням вимог ст.274 ЦПК України судовий розгляд вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження та роз`яснено сторонам про порядок та строки виконання ними вимог цього Кодексу. Копію позовної заяви та доданих до неї документів надіслано відповідачу рекомендованим повідомленням. Згідно довідки Укрпошти відправлення вручено 10.05.2019 року. Клопотання сторін про розгляд справи в судовому засіданні з їх повідомленням у відповідності до ч.5 ст.279 ЦПК України до суду не надходило. Відповідно до ч.8 ст.178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Враховуючи, що відповідач, будучи належним чином повідомленою про судовий розгляд справи, будь-яких клопотань та відзив на позовну заяву не подала, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів в порядку, передбаченому ст.ст.279,280 ЦПК України. Будь-які заяви чи клопотання щодо проведення інших процесуальних дій, в тому числі забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження у справі, учасниками справи не заявлялися. Дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.1\~ст.4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, у відповідності до ч.1 ст.5 ЦПК України суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Судом встановлено, що 26.03.2018 року близько 20:00 год. [PERSON] , маючи прямий умисел, направлений на незаконне проникнення до житла особи, а саме до приміщення будинку [ADDRESS] , діючи всупереч волі законного користувача домоволодіння [PERSON] та в супереч вимогам ст.30 Конституції України, якою передбачено право на недоторканість житла, не маючи визначених законом підстав та відповідного дозволу власника, вважаючи, що чоловік її доньки знаходиться у [PERSON] , незаконно проникла через незаперту хвіртку на територію двору вказаного домоволодіння. Після чого, продовжуючи свої протиправні дії, [PERSON] , діючи умисно, з метою з`ясування можливих стосунків між чоловіком її доньки та [PERSON] , незаконно проникла через незамкнені вхідні двері до середини житлового будинку, де вчинила сварку з [PERSON] . Вироком Валківського районного суду Харківської області від 13.12.2018 року затверджено угоду про примирення між обвинуваченою [PERSON] та потерпілою [PERSON] . [PERSON] визнано винною у вчиненні злочину, передбаченого ч.1\~ст.162 КК України, призначено останній узгоджене сторонами покарання у вигляді штрафу 50 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, тобто 850 грн. За змістом ч.6\~ст.82 ЦПК України\~вирок суду в кримінальному провадженні, який набрав законної сили, є обов`язковим для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Згідно з ч.2\~ст.23 ЦК України\~моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншими ушкодженнями здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку зі знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Ч.3\~ст.23 ЦК України\~передбачає, що моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності та справедливості.\~\~ Визначаючи розмір моральної шкоди та покладаючи обов`язок по його відшкодуванню на відповідача, суд враховує роз`яснення Пленуму Верховного Суду України, надані у п.9 постанови „Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", згідно з якими розмір відшкодування моральної шкоди визначається в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеню вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховується характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість завданої травми, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації. Ч.1 ст.81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з положеннями ч.3\~ст.10 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно з вимогами ст.ст.57-60 ЦПК України\~засобами доказування в цивільній справі є пояснення сторін і третіх осіб, показання свідків, письмові докази, речові докази і висновки експертів. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Кожна сторона має довести ті обставини, на які посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Факт спричинення [PERSON] моральних страждань, внаслідок суспільно-небезпечних дій [PERSON] у суду сумнівів не викликає. З огляду на викладене, враховуючи характер завданих моральних страждань, суд вважає, що розмір моральної шкоди, яка підлягає відшкодуванню з [PERSON] на користь [PERSON] слід визначити у розмірі 10 000 грн. з урахуванням вимог розумності та справедливості. Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. На підставі вищевикладеного та

Outcome: partial