Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-28 00:00:00

[PERSON] 05.07.2016 року звернулася до суду з позовом до [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Мотивуючи свої вимоги, тим, що мати позивача, [PERSON] , померла [INFO] в місті Горлівка Калінінський район Донецької області. Мати була єдиним власником квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . Оскільки територія, на якій проживала мати є тимчасово окупованою, то змушена була звернутись до суду із заявою про встановлення факту смерті матері. Рішенням Суворовського районного суду м. Херсона від 29.03.2016 року встановлено факт смерті [PERSON] 30.03.2016 року отримала свідоцтво про смерть та звернулась до Другої Херсонської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але у зв`язку з пропущенням строку на прийняття спадщини, нотаріусом, було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, та рекомендовано звернутися до суду з позовом про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Шестимісячний строк на звернення із заявою про отримання спадщини було пропущено з поважних причин. Відповідач є спадкоємцем наступної черги за законом. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 02.03.2017 року було відкрито провадження по даній справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 02.07.2018 року залучено по справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог Херсонську міську раду. Зазначена цивільна справа перебувала в провадженні судді Херсонського міського суду Херсонської області Дорошинської В.Е. У зв`язку із відстороненням від здійснення правосуддя судді Дорошинської В.Е., на підставі розпорядження керівника апарату Херсонського міського суду Херсонської області від 21.04.2020 року та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.04.2020 року, матеріали цивільної справи 22.04.2020 року передані на розгляд судді Зуб І.Ю. 23.04.2020 року суддею Херсонського міського суду Херсонської області Зуб І.Ю. прийнято до свого провадження дану цивільну справу та призначено підготовче засідання. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 26.05.2020 року витребувано докази по справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 26.06.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Представник позивача в судове засідання не з`явилася, повідомлялася. Надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідач в судове засідання не з`явилася, повідомлялася. Надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги визнає. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився. В матеріалах справи міститься заява про розгляд справи за його відсутності. За приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, додані до неї документи, суд приходить до наступного. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] померла [INFO] , у місті Горлівка Калінінського району Донецької області, свідоцтво про смерть серія [NUMBER] . З свідоцтва про народження серії [NUMBER] вбачається, що [PERSON] є матір`ю [PERSON] . Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] ». Тобто позивач є донькою померлої [PERSON] . З свідоцтва про народження серії [NUMBER] вбачається, що [PERSON] є матір`ю [PERSON] . Згідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] ». Тобто відповідач є донькою позивача та відповідно онукою померлої [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про право власності на житло № 93 від 25.01.2001 року, [PERSON] належить квартира за адресою: [ADDRESS] . Листом Другої Херсонської державної нотаріальної контори №591/01-16 від 24.05.2016 року позивачу було відмовлено щодо прийняття спадщини після смерті померлої [INFO] [PERSON] , оскільки позивач пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини. Відповідно до відповіді Другої Херсонської державної нотаріальної контори №925/01-16 від 29.05.2020 року вбачається, що спадкова справа після померлої [INFO] [PERSON] не заводилася, інформація щодо спадкоємців у держнотконторі відсутня. Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, згідно ст. 1269 ЦК України. При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору, який пропущено з поважних причин, і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Наведені положення у повній мірі відповідають Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 06.02.2013 року в справі № 6-167цс12. Згідно ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із положень ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається з позовної заяви позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини з поважних причин. Так, відповідно до довідки №652/000032 від 21.10.2014 року, [PERSON] взята на облік як особа яка переміщується з тимчасово окупованої території України або району проведення антитерористичної операції. В зв`язку з тим, що її мати померла на тимчасово окупованій території України, а саме в м. Горлівка, Калінінського району Донецької області, позивач звернулася до суду із заявою про встановлення факту смерті матері. Відповідно до рішення Суворовського районного суду м. Херсона від 29.03.2016 року було задоволено заяву [PERSON] , встановлено факт смерті її матері [PERSON] , померлої [INFO] у м. Горлівка Калінінського району Донецької області. За таких обставин суд дійшов висновку, що позивач у встановлений строк не прийняла спадщину з причин, які від неї не залежать. Відповідно до Розпорядження Кабінету Міністрів України №1275-р від 02.12.2017 року, місто Горлівка Донецької області включено до переліку населених пунктів, на території яких здійснюється антитерористична операція. Відповідно до наказу Міністерства юстиції України №953/5 від 17.06.2014 року «Про невідкладні заходи щодо захисту території проведення антитерористичної операції» тимчасово призупинено проведення державної реєстрації актів цивільного стану, внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, повторну видачу свідоцтв про державну реєстрацію актів цивільного стану та видачу витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян відділами державної реєстрації актів цивільного стану, в населених пунктах, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, згідно з додатком 1 до розпорядження Кабінету Міністрів України від 07 листопада 2014 року № 1085-р "Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, та переліку населених пунктів, що розташовані на лінії зіткнення. Проведення зазначених дій здійснюється будь-яким відділом державної реєстрації актів цивільного стану, що знаходиться за межами вказаної території. Відповідно до чч.1-2 ст.9-1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів. 24.05.2016 року, позивач звернулась до нотаріальної контори, що вбачається з відповіді Другої Херсонської державної нотаріальної контори від 24.05.2016 року. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі «Христов проти України» зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до … остаточного рішення суду. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. На підставі викладеного, встановлено поважність причин пропуску строку прийняття спадщини. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню. Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Outcome: approved