Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-23 00:00:00

[PERSON] звернулася до Великобагачанського районного суду Полтавської області із позовною заявою про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позову зазначає, що [INFO] померла її двоюрідна тітка [PERSON] , останнім місцем проживання якої було [ADDRESS] . Після її смерті відкрилася спадщина, що складається з житлового будинку з господарськими спорудами, що розташований в [ADDRESS] . Позивач є єдиним спадкоємцем після смерті тітки. Померла [PERSON] була двоюрідною сестрою батька позивача [PERSON] по лінії матері [PERSON] . [PERSON] була дочкою [PERSON] . [PERSON] та [PERSON] були рідними сестрами. Документів, які підтверджують факт родинних відносин між позивачем [PERSON] та померлою [PERSON] не залишилося, а тому вона вимушена звертатися до суду для встановлення зазначеного факту. Позивач посилається на те, що за життя з [PERSON] вони підтримували тісні родинні відносини, вона допомагала тітці по господарстві, організовувала похорони її сина. [PERSON] зробила заповідальне розпорядження у Великобагачанському відділенні «Ощадбанку», відповідно до якого, заповіла належні їй кошти позивачу. Заповіту на житловий будинок [PERSON] не залишила. Після смерті [PERSON] позивач своєчасно не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини через похилий вік, проблеми зі здоров`ям, також їй не було відомо про зміни у законодавстві, вона вважала, що прийняла спадщину оскільки забрала речі померлої, отримала грошовий вклад. У позивача виникла необхідність оформити право на спадщину після смерті [PERSON] , вона звернулася до приватного нотаріуса Великобагачанського районного нотаріального округу із відповідною заявою. Приватний нотаріус Великобагачанського районного нотаріального округу Сахарова Л.І. постановою від 26.03.2021 відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться в [ADDRESS] , з підстав не прийняття спадщини та відсутністю документів, що підтверджують родинні відносини. Позивач вважає причини пропуску строку на прийняття спадщини поважними, у зв`язку з чим просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою суду від 09 квітня 2021 відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 28 квітня 2021 року закрито підготовче засідання, справу призначено до судового розгляду по суті, задоволено клопотання позивача про виклик та допит свідків. 09.06.2021 на адресу суду надійшли письмові пояснення позивача по справі [PERSON] . У судовому засіданні позивач [PERSON] та представник позивача, адвокат Лисенко Н.В. позовні вимоги підтримали у повному обсязі, просили їх задовольнити з підстав викладених в позовній заяві. Представник відповідача Великобагачанської селищної ради Полтавської області у судове засідання не з`явився. Від відповідача до суду надійшли клопотання про розгляд справи без участі відповідача, зазначає, що позовні вимоги визнає, проти їх задоволення не заперечує (а.с. 37-38, 40, 76). У судовому засіданні свідок [PERSON] надала пояснення, що у 1991 році отримала земельну ділянку для будівництва по [ADDRESS] . Поруч з її земельною ділянкою проживала "тітка [PERSON] . До неї часто ходила [PERSON] . З [PERSON] свідок спілкувалася, остання розповідала їй особисто про те, що [PERSON] є її двоюрідною племінницею. Їй відомо, що у [PERSON] була сестра [PERSON] . У судовому засіданні свідок [PERSON] надав пояснення, що він жив по [ADDRESS] разом зі своїми батьками. По сусідству з ними жила [PERSON] . Вони спілкувалися, його мати товаришувала з сусідкою. [PERSON] залишилася сама, близьких родичів у неї не було. Єдиною родичкою її була [PERSON] , яка приходилася їй двоюрідною племінницею. Про те, що [PERSON] була двоюрідною племінницею [PERSON] йому відомо з особистого спілкування з [PERSON] та від його матері. Повідомив, що після смерті [PERSON] , яка померла приблизно у 2005 році, її майно забрала [PERSON] , яка весь час доглядала за нею. У судовому засіданні свідок [PERSON] надав пояснення, що він добре знає [PERSON] , оскільки вони жили поруч. У неї з рідні була рідна сестра [PERSON] . Йому достовірно відомо, що у них була двоюрідна племінниця [PERSON] , дочка їхнього двоюрідного брата [PERSON] . Допитана у судовому засіданні, як свідок, позивач [PERSON] , надала пояснення про те, що її баба [PERSON] та [PERSON] були рідними сестрами. У [PERSON] було дві дочки [PERSON] і [PERSON] , які були двоюрідними сестрами її батька [PERSON] та її двоюрідними тітками, відповідно. Усі родичі на момент смерті [PERSON] померли, залишилася лише вона. За життя вони спілкувалися та підтримували родинні відносини. [PERSON] заповіла їй грошові кошти, які знаходилися на рахунку в «Ощадбанку», а на хату заповіту не зробила. Вона вважала, що оскільки отримала вклад у банку та забрала особисті речі померлої тітки, то фактично є власником всього майна, оскільки інших спадкоємців після смерті тітки не залишилося. Суд, заслухавши пояснення позивача [PERSON] , представника позивача адвоката Лисенко Н.В., допитавши свідків, дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши наявні докази в їх сукупності та співставленні приходить до наступного. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 25.03.2005, актовий запис №97 (а.с.6). На час смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй майно. До складу спадщини, у тому числі, входить житловий будинок розташований по [ADDRESS] , що належав останній на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 20.10.1992 (а.с.9). Відповідно до рішення Великобагачанського районного народного суду Полтавської області від 24.09.1992, яке набрало законної сили, встановлено, що [PERSON] , 1923 року народження, та її сестра [PERSON] , 1926 року народження, народилися в селі Устивиця, Великобагачанського району, в сім`ї [PERSON] та [PERSON] та є рідними сестрами (а.с.10). Позивач [PERSON] народилася [INFO] . Відповідно до посвідки про народження № [NUMBER] її батьками є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 46). Згідно виписки з погосподарської книги голови двору [PERSON] , до складу його сім`ї входила дочка [PERSON] , [INFO] (а.с. 80). Згідно копії свідоцтва про шлюб [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] 13.02.1959, в наслідок чого змінила прізвище на [PERSON] (а.с. 47). Відповідно до запису акту про народження №1977 від 14.12.1951, [PERSON] , [INFO] , народився у родині [PERSON] та [PERSON] в селі Устивиця (а.с.72). Відповідно до виписки з погосподарської книги голови сім`ї [PERSON] , особистий рахунок № [NUMBER] , до складу його сім`ї входила дружина [PERSON] , [INFO] (а.с. 81,82). [PERSON] ) - народна форма канонічного імені [PERSON] . Згідно актового запису про смерть [PERSON] помер [INFO] (а.с.73) Згідно актового запису про смерть №3 від 02.02.1966 [PERSON] померла [INFO] (а.с. 74). Відомості щодо [PERSON] та [PERSON] не збереглися (а.с. 83, 79). Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії Приватного нотаріуса Великобагачанського районного нотаріального округу Сахарової Л.І. від 02.04.2021 відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, що належало померлій [PERSON] , у зв`язку з тим, що пропущений строк прийняття спадщини, та відсутністю документів, що підтверджують факт родинних відносин між [PERSON] та її померлою двоюрідною тіткою [PERSON] . Відповідно до уточненої довідки №1866 від 14.06.2021 виданої виконавчим комітетом Великобагачанської селищної ради [PERSON], яка померла [INFO] проживала та була зареєстрована в [ADDRESS] , одна (а.с. 78). [PERSON] за життя мала грошові вклади та компенсаційні рахунки у Великобагачанському відділенні Ощадбанку №3086 та зробила заповідальне розпорядження на ім`я [PERSON] , що підтверджується довідкою Відділення банку (а.с. 13, 14). Відповідно до положень п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму ВСУ № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суди розглядають справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Проаналізувавши всю сукупність письмових доказів у справі, разом з показаннями свідків, які узгоджуються між собою та з наявними матеріалами справи, суд вважає, що позивач довела факт того, що вона є двоюрідною племінницею [PERSON] , 1923 року народження, яка померла [INFO] , про встановлення якого просить заявник, даний факт знайшов повне підтвердження в судовому засіданні і його об`єктивність не викликає в суду сумніву. Встановлення факту родинних відносин має для заявника юридичне значення так як дозволяє заявнику реалізувати своє право на спадкування після смерті [PERSON] . Відповідно до змісту статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до положень ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 1265 ЦК України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно роз`яснень, що містяться у ч.6 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд має досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З матеріалів справи встановлено, що [PERSON] є спадкоємцем п`ятої черги після смерті [PERSON] , інших спадкоємців немає, однак до нотаріальної контори для оформлення спадкових прав своєчасно не звернулася, оскільки на момент відкриття спадщини [INFO] , була людиною похилого віку, на той час їй виповнилося 68 років, мала проблеми зі здоров`ям. Їй не було відомо про зміни у законодавстві, які набрали чинності за рік до відкриття спадщини, з 01.01.2004. Вона фактично прийняла спадщину, оскільки отримала грошові вклади, згідно заповідального розпорядження померлої, забрала документи та особисті речі померлої тітки [PERSON] . Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів. З огляду на те, що позивачка є єдиним спадкоємцем за законом після померлої [PERSON] , фактично прийняла спадщину після смерті останньої, враховуючи те, що відповідач визнав позовні вимоги у повному обсязі, суд визнає поважними вказані позивачкою причини пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини, відповідно до ст. 1272 ЦК України, та вважає за необхідне визначити їй додатковий строк для звернення із такою заявою до нотаріальної контори терміном два місяці з дня набрання рішенням законної сили. При цьому, суд визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину.

Outcome: approved