Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-15 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Територіальної громади в особі Сновської міської ради Сновського району Чернігівської області в якому просить: визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті діда [PERSON] , померлого [INFO] та [PERSON] , померлої [INFO] . В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що [INFO] померла баба позивача [PERSON] . [INFO] помер дід позивача [PERSON] , який прийняв спадщину після смерті своєї дружини [PERSON] . Після смерті діда позивача відкрилася спадщина на належне йому майно. Позивач у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся до нотаріуса у зв`язку з тим, що не знав про наявність спадкового майна та у зв`язку з юридичною необізнаністю та незнанням порядку оформлення спадщини. Ухвалою судді від 23.07.2019 року відкрито провадження у зазначеній справі. 27.11.2019 року, відмовлено у прийнятті визнання позову представником Сновської міської ради Сновського району Чернігівської області Уманським Владиславом Володимировичем у цивільній справі №749/688/19 за позовом [PERSON] до Територіальної громади в особі Сновської міської ради Сновського району Чернігівської області, про визначення додаткових строків для подання заяви про прийняття спадщини. Закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу №749/688/19 за позовом [PERSON] до Територіальної громади в особі Сновської міської ради Сновського району Чернігівської області. У судове засідання позивач не з`явився, в матеріалах справи є заява про розгляд справи у його відсутності та за участю його представника, адвоката Шадуйкіса Г.В. У судове засідання представник позивача, адвокат Шадуйкіс Г.В. не з`явився, до суду надав заяву про розгляд справи без його участі. У судове засідання відповідач не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Відповідно до ст. 247 ч.2 ЦПК України, суд вважає, що справу можливо розглянути без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Суд, дослідивши письмові докази, приходить до наступного. [INFO] помер дід позивача [PERSON] (а.с.8, 11, 12). Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №57073544 від 01.08.2019 року встановлено, що в Спадковому реєстрі відсутня спадкова справа на ім"я [PERSON] (а.с.45). В установлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори у зв`язку з тим, що не знав про наявність спадкового майна та у зв`язку з юридичною необізнаністю та незнанням порядку оформлення спадщини. Згідно ст. 1272 ч. 3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Таким чином позов в частині визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті діда [PERSON] , який помер [INFO] підлягає задоволенню, оскільки позивач пропустив строк з поважних причин. Суд має визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини Однак, в частині визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби [PERSON] , померлої [INFO] слід відмовити з огляду на наступне. Як вбачається з матеріалів справи [PERSON] померла [INFO] (а.с.7). Остання дійсно є бабою позивача (а.с.11,12). Відповідно до п.4 прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, який набрав законної сили 01 січня 2004 року вказаний Цивільний кодекс України застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності. Згідно з п.5 прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України правила книги шостої Цивільного кодексу України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом. З позиції Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ викладеної у абз.15 п.1 Листа «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вбачається, що п. 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК, згідно з якими цей ЦК застосовується також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким з спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом, слід розуміти таким чином, що правила книги шостої ЦК може бути застосовано лише до спадщини, яка відкрилася після 01 липня 2003 року і не була прийнята ніким зі спадкоємців, право на спадкування яких виникло відповідно до норм статей 529 - 531 ЦК УРСР. Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» вбачається, що спадкові відносини регулюються, зокрема, Цивільним кодексом України. Відносини спадкування регулюються правилами Цивільного кодексу України, який набрав законної сили 01 січня 2004 року ( 435-15 ), якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК ( 435-15 ) і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом. У відповідності до положень ст.ст. 529-530 ЦК УРСР 1963 року, в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, тобто на [INFO] - на час смерті [PERSON] , при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлому родителю. При відсутності спадкоємців першої черги або при неприйнятті ними спадщини, а також в разі, коли всі спадкоємці першої черги не закликаються до спадкування, успадковують у рівних частках: брати і сестри померлого, а також дід та бабка померлого як з боку батька, так і з боку матері (друга черга). Станом на момент смерті [INFO] [PERSON] (часу відкриття спадщини) її син та батько позивача - [PERSON] був ще живий, а тому позивач не є спадкоємцем за законом після смерті своєї баби в наслідок чого в задоволенні позову в даній частині слід відмовити (а.с.11, 12, 10). Крім того, ЦК УРСР не передбачав такого способу захисту, як визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини, а передбачав продовження строку для прийняття спадщини, стаття 550 ЦК УРСР.

Outcome: partial