Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-11 00:00:00

06 жовтня 2021 року на адресу Березнегуватського районного суду Миколаївської області надійшла позовна заява позивача [PERSON] до відповідача Березнегуватської селищної ради, третя особа приватний нотаріус Березнегуватського районного нотаріального округу Миколаївської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. У позові зазначила, що [INFO] померла її мати [PERSON] , дошлюбне прізвище було [PERSON] . [INFO] помер рідний брат [PERSON] . [PERSON] , після смерті якого залишилась спадщина. Стверджує, що сестра померлого [PERSON] - [PERSON] , яка є її мати, після смерті свого брата, прийняти спадщину не встигла, оскільки померла, а інших спадкоємців немає. Зазначає, що звернувшись до приватного нотаріуса Березнегуватського нотаріального округу для оформлення спадщини, [PERSON] отримала відмову та їй було рекомендовано звернутись з позовною заявою до суду для вирішення цього питання. На підставі викладеного, [PERSON] просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті її дядька [PERSON] . За клопотанням представника позивача відповідача було замінено на належного, згідно витягу Єдиного державного реєстру юридичних осіб назва якого - Березнегуватська селищна рада. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, повідомлялась належним чином. Представник позивача в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином. Відповідач Березнегуватська селищна рада Миколаївської області, в особі селищного голови, надав до суду клопотання про розгляд справи без участі відповідача та не заперечує проти задоволення позовних вимог щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Третя особа приватний нотаріус Березнегуватського районного нотаріального округу Миколаївської області в судове засідання не з`явилась, повідомлялась належним чином. У зв`язку з неявкою всіх учасників справи, фіксація судового засідання технічними засобами не здійснювалася, відповідно до ст.247 ЦПК України. Виходячи з вимог частини 5 статті 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення є дата його складання. Дослідивши матеріали справи в межах заявлених позовних вимог, суд дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть від 04.12.2019 року серії [NUMBER] , [PERSON] помер [INFO] , в селищі Капустине, Вітовського району, Миколаївської області, про що складено актовий запис №195 (а.с.10). Згідно свідоцтва про смерть від 04.02.2021 року серії [NUMBER] , [PERSON] померла [INFO] , в м. Кам`янське, Дніпропетровської області, про що складено актовий запис № 123 (а.с.7). Відповідно до свідоцтва від 31.07.1980 року серії [NUMBER] , про народження [PERSON] , матір`ю останньої є [PERSON] (а.с.6). Згідно свідоцтва про народження [PERSON] від 22.02.1956 року серії [NUMBER] , її батьками є [PERSON] та [PERSON] (а.с.8). Як вбачається з свідоцтва про шлюб від 19.08.1977 року серії [NUMBER] , [PERSON] змінила прізвище на [PERSON] . Згідно витягу з державного реєстру актів цивільного стану батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] . Враховуючи вищенаведене, [PERSON] являється рідним братом [PERSON] , яка в свою чергу є матір`ю позивачки. Тобто, [PERSON] є рідним дядьком позивачки [PERSON] . Після смерті [PERSON] , мати позивачки [PERSON] звернулась до нотаріуса та отримала відповідь в якій вказано, що у зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини, нотаріусом було рекомендовано звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом (а.с.12). В позовній заяві [PERSON] вказує, що її мати [PERSON] спадщину не прийняла, оскільки помилково вважала, що прийняла її. Дізнавшись, що спадщина від [PERSON] не прийнята її матір`ю [PERSON] , позивачка звернулась до нотаріуса для отримання спадщини від [PERSON] , однак їй було відмовлено, роз`ясненням нотаріуса від 20.09.2021 року, було рекомендовано звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом. Згідно ст.1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Статтями 1269 та 1270 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (пункт 24 постанови Пленуму ВСУ №7 Про судову практику у справах про спадкування від 30.05.2008 року. Закон не містить переліку таких причин, тому обставини, на які посилається позивач, оцінюються судом з урахуванням доводів та заперечень учасників справи та наданих ними доказів. Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Верховний Суд у постанові від 30.07.2020 року по справі № 172/888/18 зазначив, що правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними". Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Підставами несвоєчасного\~звернення до\~суду,\~ [PERSON] \~зазначає про\~те,\~що їй\~не було\~відомо про\~неприйняття її\~матір`ю [PERSON] \~спадщини після\~смерті [PERSON] ,\~оскільки тільки після смерті [PERSON] позивачка дізналась про те, що її мати не вступила в спадщину за життя. Дослідивши та оцінивши зібрані докази у їх сукупності, суд вважає, що позивачем з поважних причин пропущено строк для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Враховуючи вищевикладене та той факт, що у відповідача відсутні заперечення з приводу заявлених позивачем позовних вимог, поважність пропуску строку позивачем для прийняття спадщини, суд вважає за можливе задовольнити позовну заяву та визначити позивачці додатковий строк тривалістю в один місяць для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . На підставі\~викладеного та\~

Outcome: approved