Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-19 00:00:00

[PERSON] звернулась до Фрунзенського районного суду м.Харкова з позовною заявою, в якій просить встановити факт родинних відносин, а саме що [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , була її рідною племінницею; визнати за нею право власності на квартиру [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом, після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [INFO] померла її рідна племінниця [PERSON] . Після її смерті залишилось спадкове майно, яке складається з квартири [ADDRESS] та належала померлій на підставі свідоцтва про право власності на житло. 28 січня 2017 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу, з заявою про прийняття спадщини після смерті племінниці та за її заявою була відкрита спадкова справа. Заповіт за життя [PERSON] не залишила, батьки її давно померли, рідних братів та сестер вона не мала, одружена ніколи не була та дітей не мала. Отже, позивач, вважає, що у зв`язку з відсутністю заповіту та спадкоємців інших черг за законом, вона є єдиним спадкоємцем за законом, що прийняла спадщину після смерті [PERSON] . Проте, у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно квартиру, що належала померлій, їй було відмовлено, у зв`язку з відсутністю документів, що встановлюють родинні відносини між нею та спадкодавцем. Разом з тим, зазначає, що батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] , які померли. [PERSON] є рідним братом по матері позивача, отже [PERSON] (його донька) є її рідною племінницею. Ухвалою від 31 січня 2020 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою від 03 березня 2020 року клопотання позивача задоволено, витребувано у приватного нотаріуса ХМНО Кірія Ю.О. витяг зі Спадкового реєстру та належним чином засвідчені матеріали спадкової справи після смерті [PERSON] , та з Харківського міського відділу ДРАЦС ГТУЮ у Харківській області відомості (витяг) щодо наявності актового запису про смерть [PERSON] . Представник відповідача надав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позову. Посилався на те, що через відсутність доказів щодо родинних зв`язків між [PERSON] та [PERSON] нотаріусом було видано постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом. Задля спростування такої обставини позивач звернувся до суду і обґрунтовує факт родинних відносин за допомогою анкетних даних [PERSON] , взятих із особової справи, особистих листівок, фотокарток та показань свідків, з яких прослідковується наявність такого зв`язку. Так, анкетні дані, взяті із особової справи батька спадкодавця заповнені самим [PERSON] та не завірені будь-яким суб`єктом, що є незаінтересованою особою у відносинах; у самій справі немає інших письмових документів, що підтверджували б цей факт. Фотокартки ж, надані позивачем не дозволяють встановити яка особа на них зображена, в який саме період часу була зроблена така світлина без застосування додаткових спеціальних знань у вигляді експертного дослідження, а отже вони не дозволяють простежити кровний зв`язок між фізичними особами. Разом з тим, зазначає, що враховуючи втрату відомостей щодо відповідного родинного зв`язку, заявник не надав суду доказ щодо причин неможливості відновлення документів, що посвідчують цей факт. Так, в матеріалах справи до теперішнього часу немає відомостей від органів реєстрації актів цивільного стану чи Укрдержархіву щодо відсутності відомостей про встановлення відповідного родового чи родинного зв`язку між фізичними особами. Вказана обставина відноситься до предмету доказування відповідно до закону та є однією із основ для судового рішення. Позивач, звертаючись до суду, не використав усіх можливих засобів для встановлення того, що відсутня можливість одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення, а саме факт родинного звязку між [PERSON] та [PERSON] . Таким чином, позовна заява, подана до суду, про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами є передчасною, оскільки позивачем не надано відповіді від органів реєстрації актів цивільного стану та Державної архівної служби України, якими б можливо було встановити вмотивовану відмову у одержанні відомостей чи документів, що посвідчують певний факт. Рішення суду по даній цивільній справі на користь позивача про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами може суттєво вплинути і на права Харківської міської ради, як органу місцевого самоврядування, щодо можливості визнання майна, яке за життя належало фізичним особам на праві приватної власності, відумерлою спадщиною та його подальшої передачі у комунальну власність м.Харкова в порядку ст.1277 ЦК України. Представником позивача\~ [PERSON] \~надано відповідь\~на відзив,\~де вона\~зазначає,\~що вважає\~доводи відповідача,\~викладені у\~відзиві на\~позовну заяву\~необґрунтованими,\~такими,\~що спростовуються\~матеріалами справи,\~а отже\~не можуть\~бути прийняті\~судом до\~уваги при\~прийнятті рішення\~у даній\~справі.\~Щодо неможливості\~одержання або\~відновлення відповідних\~документів,\~що посвідчують\~факт родинних\~відносин позивача\~зі спадкодавцем,\~підтверджується наступним.\~Як вбачається\~з матеріалів\~спадкової справи\~№2/2017,\~що надійшли\~від приватного\~нотаріуса ХМНО\~Кірія Ю.О.\~та містяться\~в матеріалах\~даної цивільної\~справи,\~приватним нотаріусом,\~з метою\~отримання відповідних\~документів (відомостей),\~що посвідчують\~факт родинних\~відносин позивача\~ [PERSON] \~зі спадкодавцем\~ [PERSON] ,\~для оформлення\~права на\~спадщину направлялися\~відповідні запити\~до Іллінецького\~районного відділу\~державної реєстрації\~актів цивільного\~стану Головного\~територіального управління\~юстиції у\~Вінницькій області\~та до\~Державного архіву\~Вінницької області,\~а саме\~щодо надання\~повного витягу\~з Державного\~реєстру актів\~цивільного стану\~громадян щодо\~актового запису\~про народження\~ [PERSON] ;\~актового запису\~про шлюб\~між [PERSON] \~та [PERSON] ;\~актового запису\~про народження\~ [PERSON] .\~З відповідей\~вбачається,\~що витребувана\~інформація не\~виявлена. Наведеним спростовуються доводи відповідача, викладені у відзиві на позовну заяву, відносно того, що «позивачем не надано відповіді від органів реєстрації актів цивільного стану та Державної архівної служби України, якими б можливо було встановити вмотивовану відмову у одержанні відомостей чи документів, що посвідчують певний факт», адже всі вмотивовані відповіді від державної архівної установи та від відділу державної реєстрації актів цивільного стану про неможливість надання відповідних документів (відомостей), що посвідчують факт родинних відносин позивача [PERSON] зі спадкодавцем [PERSON] , містяться в матеріалах спадкової справи № 2/2017, що надійшли від приватного нотаріуса ХМНО Кірія Ю.О., та містяться в матеріалах даної цивільної справи. Щодо доказів, що підтверджують факт родинних відносин позивача зі спадкодавцем представник позивача зазначає наступне. Доводи відповідача викладені у відзиві на позовну заяву, що нібито позивачем не надано суду жодних письмових документів (доказів), що підтверджувати б факт родинних відносин між позивачем та її племінницею не відповідають дійсності та спростовуються матеріалами справи, оскільки окрім вищезазначених доказів, надано до суду копію посвідки про народження [PERSON] , копію посвідки про шлюб батьків [PERSON] , копію свідоцтва про смерть матері [PERSON] [PERSON] , копію свідоцтва про смерть батька [PERSON] [PERSON] , копію свідоцтва про народження позивача [PERSON] , копію свідоцтва про одруження позивача [PERSON] , копію свідоцтва про шлюб матері позивача [PERSON] . Ухвалою від 19 травня 2020 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду. В судовому засіданні представника позивача [PERSON] підтримала доводи позовної заяви, яку просила задовольнити, та зазначила про обставини, викладені вище. Представник відповідача Харківської міської ради у судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, свідків, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, приходить до висновку про задоволення позову з огляду на наступне. Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Вимогами ч.3 ст.12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. [INFO] народилась [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження №2 виданим 08 лютого 1929 року Бабиньською Радою Лінецького району Вінницької округи, згідно якого батьком останньої зазначений [PERSON] , матір`ю [PERSON] (а.с.35). Як вбачається з свідоцтва про шлюб №7 від 20 січня 1927 року, 20 січня 1927 року [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище « [PERSON] » (а.с.38). 20\~липня 1957\~року [PERSON] ,\~1929\~року народження,\~уклала шлюб\~з [PERSON] ,\~1931\~року народження, після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище [PERSON] (а.с.37). В матеріалах\~особової справи\~старшого лейтенанта,\~російською мовою\~« [PERSON] », містяться його\~анкетні дані\~та автобіографія,\~в яких\~зазначено склад\~його родини,\~а саме: дружина російською мовою « [PERSON] , 1917\~года рождения», мати \~російською мовою « [PERSON] »,\~вітчим \~російською мовою « [PERSON] », сестра -\~російською мовою « [PERSON] » (а.с.39-50). Надані позивачем до суду докази, а також надані в судовому засіданні пояснення свідків [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] у сукупності дають можливість встановити, що [PERSON] та [PERSON] є рідними братом та сестрою за матір`ю. В Державному архіві Вінницької області та у Іллінецькому районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану актового запису про народження [PERSON] не виявлено, що підтверджується відповідями на запити приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу у Харківській області Кірія Ю.О. (а.с.141, 147). Як вбачається з посвідки про шлюб №6912 складної російською мовою, « [PERSON] » та « [PERSON] » уклали шлюб, про що в книзі записів актів громадянського стану про шлюб 25.10.1940 року зроблений відповідний запис, після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище російською мовою « [PERSON] » (а.с.31, 32). [INFO] народилась російською мовою « [PERSON] », що підтверджується посвідкою про народження серії [NUMBER] складеною російською мовою, згідно якої батьком останньої зазначений російською мовою « [PERSON] », матір`ю російською мовою « [PERSON] » (а.с.29, 30). Тобто, [PERSON] та [PERSON] є рідними батьком та донькою, що також підтверджується наданими в судовому засіданні поясненнями свідків [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Разом з тим, допитані в судовому засіданні свідки: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , підтвердили факт того, що [PERSON] була рідною племінницею [PERSON] . Юридичні факти це життєві обставини чи факти, з якими норми права пов`язують виникнення, зміну або припинення правовідносин. Однак, не всі життєві обставини є юридичними фактами. Життєві факти (обставини) стають юридичними фактами внаслідок визнання їх такими державою і закріплення в законі. Згідно п. 7 Постанови Пленуму Верховного суду України N 5 від 31.03.95 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення " суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] зазначила, що встановлення факту родинних відносин необхідно позивачу для отримання свідоцтва про право на спадщину після смерті племінниці [PERSON] . Враховуючи наведене, суд вважає можливим встановити юридичний факт того, що [PERSON] , яка померла [INFO] , була рідною племінницею [PERSON] . Як вбачається з свідоцтва про право власності на житло, виданого згідно з розпорядженням №12313 від 23 червня 1995 року Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду, квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , належить на праві приватної власності [PERSON] (а.с.19). Відповідно до актового запису про смерть №23 від 08 серпня 2016 року, [INFO] померла [PERSON] (а.с.171). Як передбачено ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч.ч.1, 2 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до ч.1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Як встановлено у судовому засіданні [PERSON] спадкоємців першої черги немає, оскільки у шлюбі не перебувала, дітей не мала. Батьки [PERSON] померли, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 27 липня 1999 року (а.с.33) та свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 24 квітня 1995 року) (а.с.34). Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно з ч.3 ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Відповідно до ч.3 ст.1266 ЦК України племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Таким чином, позивач є спадкоємцем після смерті її рідної племінниці [PERSON] , померлої [INFO] . Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частиною 5 вказаної статті передбачено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно з\~положеннями ч.ч.1,\~2\~ст.1269\~ЦК України\~спадкоємець,\~який бажає\~прийняти спадщину,\~але на\~час відкриття\~спадщини не\~проживав постійно\~із спадкодавцем,\~має подати\~нотаріусу або\~в сільських\~населених пунктах\~-\~уповноваженій на\~це посадовій\~особі відповідного\~органу місцевого\~самоврядування заяву\~про прийняття\~спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Позивач звернулась з заявою до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке належало [PERSON] , померлої [INFO] . Постановою від 10.11.2018 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Кірія Ю.О. позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з відсутністю документів, що встановлюють родинні відносини спадкодавця, [PERSON] , з позивачем (а.с. 28). Таким чином, позовні вимоги обґрунтовані та знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, а тому позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved