Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-18 00:00:00

1.Позиція [PERSON] як позивача за первісним позовом, та відповідача за зустрічним позовом. 19.12.2018 року до [PERSON] подала позов до з Кам`янського району електричних мереж АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», згідно до якого просила: 1.Задовільнити позовні вимоги [PERSON] щодо визнання незаконним рішення комісії оформлене протоколом №308/Н132076 від 28.03.2018 Кам`янський РЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», щодо нарахування суми збитків у розмірі 45254 грн. 62 коп. що відповідає кількості неврахованої електроенергії у 32828 кВт./год. 2.Скасувати рішення комісії оформлене протоколом №308/Н132076 від 28.03.2018 Кам`янський РЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», щодо нарахування суми збитків у розмірі 45254 грн. 62 коп. що відповідає кількості неврахованої електроенергії у 32828 кВт./год. 3.Визнати дії по відключенню енергопостачання мого помешкання протиправними та зобов`язати Кам`янський РЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» підключити енергопостачання за адресою: [ADDRESS] . 4.Звільнити від сплати судового збору відповідно до п. З ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів». 21.04.2019 року позивачем уточнено позовні вимоги, згідно до яких [PERSON] підтримала позовні вимоги до АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (а.с 65-68). В обґрунтування своїх позовних вимоги [PERSON] зазначила, що вона є власником квартири [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу квартири від 02.03.2007 року, зареєстрованого у реєстрі 1164, посвідченого приватним нотаріусом Дніпродзержинського міського нотаріального округу Жидковим В.Ю.. А тому\~є споживачем електричної енергії за вказаною адресою, на підставі договору про користування електричною енергією для побутових споживачів Дніпропетровської області від 23.07.2008 року, умови якого вона як споживач не порушувала, та свої обов`язки виконувала у повному обсязі. 06 березня 2018 р. представниками Кам`янського РЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» за адресою: [ADDRESS] був складений акт про порушення № Н 132076 від 06.03.2018р., згідно до якого на момент здійснення перевірки було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, як зазначено за актом - самовільне підключення до мережі балансоутримувача будинку прихованим способом поза засобом обліку № 7461920, змонтований перемикач. На підставі складеного Акту квартира позивача була відключена від енергопостачання, яке і на час звернення до суду не відновлено. 28 березня 2018 відбулося засідання комісії Кам`янського РЕМ з розгляду Акту, за результатами якої було прийняте рішення, оформлене протоколом № 308/Н132076 від 28.03.2018 року, відповідно до якого вирішено провести нарахування згідно до п. 3.1 та за формулою (2.7) «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженою постановою НКРЕ України від 04.05.2006 N 562 та зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 4 липня 2006 р. за N 782/12656. Сума збитків згідно до прийнятого рішення, зафіксованого у Протоколі становить 45254,62 грн., що відповідає кількості неврахованої електроенергії у 32828 кВт./год. Взаємовідносини щодо користування та споживання електричної енергії між споживачами та постачальниками електричної енергії (на роздрібному ринку електричної енергії) під час виявлення порушення, зафіксованого у Акті регулювалися Правилами користування електричною енергією, затвердженими постановою НКРЕ від 31.07.1996 р. N 28, Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.99 № 1357 та іншими нормативними актами. При цьому дія ПКЕЕ поширювалася на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення) (абзац другий пункту 1.1 ПКЕЕ). Норми розділів ПКЕЕ: «Загальні положення», «Межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін» та «Особливості постачання електричної енергії для населених пунктів» поширюються на всіх споживачів без винятку. Листом від 03.03.2000р. N 05-34-11/433 НКРЕ України роз`яснює, що норми ПКЕЕ. застосовуються у частині, що не суперечить Правилам користування електричною енергією для населення. Позивач вважає, що Акт складено з істотними порушеннями процедури, передбаченої п. 4 Методики, а рішення комісії з розгляду Акту, оформлене Протоколом є необґрунтованим, оскільки не відповідає вимогам чинного законодавства у сфері електроенергетики України. Ні в описовій частині порушення, ні в графічному зображенні схеми, наведених у Акті не вказано місця (точки) підключення до електричних мереж, що є порушенням абзацу 13 п. 3.1 Методики, де зазначено, що уразі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 цього пункту, Методика застосовується лише за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. Дійсно Акт містить посилання на те, що "... точку підключення\~неможливо виявити\~без часткового\~демонтажу будівельних\~конструкцій,\~але абонент\~не надав\~згоди на\~проведення таких\~робіт ...\~. Однак доказів того, що споживач не надав дозволу на частковий демонтаж конструкції для визначення місця (точки) підключення, в Акті не вказано, не конкретизовано також яка саме конструкція має бути демонтована для встановлення місця (точки) самовільного підключення. Згідно до Листа НКРЕ від 27.07.2012 № 4754/11/47-12 щодо перегляду Актів про порушення ПКЕЕН (на виконання протокольного рішення НКРЕ від 07.06.2012 № 23) якщо з будь-яких причин енергопостачальником не буде вказано в акті про порушення ПКЕЕН місце (точка) підключення до відповідних мереж самовільного підключення, то енергопостачальником буде порушено положення пункту 4.7 Методики. Тому нарахування обсягу та вартості не облікованої електричної енергії по такому акту про порушення є неправомірним. У графічному зображенні схеми порушення Правил, наведених у Акті не вказано\~межі балансової\~належності, що є порушенням абзацу другого п. 4.6 Методики, де вказано, що в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням меж балансової належності. Акт містить позначку про те, що ... межа розподілу\~згідно п.\~2.4\~ПКЕЕ. Цей пункт\~ПКЕЕ передбачав,\~що межа\~експлуатаційної відповідальності\~між споживачем\~-\~фізичною особою,\~ОСББ та/або\~власником електричних\~мереж за\~технічний стан\~і обслуговування\~суміжних електроустановок\~для квартир\~багатоповерхових будинків\~установлюється на\~відхідних клемах розрахункових\~засобів обліку\~поверхових або\~квартирних електрощитів.\~Однак пунктом\~1.11\~Договору передбачена\~умова про\~те,\~що межа\~розподілу встановлюються\~саме на\~ввідних клемах комутаційних апаратів. Вказана обставина вказує на те, що очевидною є\~невідповідність дійсних (договірних) умов споживання електричної енергії за вказаною адресою, з інформацією вказаною у Акті, що є окремим порушенням\~п.\~4.7\~Методики. Оскільки у порушення п. 4.6 Методики у графічній схемі Акту не вказано де саме\~проходить межа\~балансової належності\~відносно теоретичного\~місця самовільного\~підключення,\~вказаного на\~схемі, то й висновок про встановлення факту самовільного підключення до мереж балансоутримувача будинку є хибним - припущенням. У порушення вимог абз. 4п. 4.6 Методики Акт взагалі не містить інформації про фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. Крім того на відміну від розрахунку розміру відшкодування збитків, в Акті не вказано про те, що виявлене порушення Правил неможливо було виявити при контрольному огляді електроустановки, та з яких причин це було не можливо. Не містить Акт і назви, моделі та номеру спеціального засобу, а саме: сигналізатору прихованої проводки, за допомогою якого було виявлено порушення. Акт дійсно підписаний споживачем, однак як зазначено позивачем, наявність підпису у графі з актом\~про порушення\~ознайомлений , не є беззаперечним доказом вини споживача у нібито порушенні Правил, оскільки: підпис споживача у Акті є підтвердженням того, що Акт складався у його присутності, з яким він ознайомлений, а не з причетністю споживача до нібито встановленого факту порушення Правил; підпис у Акті не можна вважати згодою з прийнятим енергопостачальником рішенням про нарахування суми збитків, оскільки це рішення приймалося у інший день та без участі споживача. Позивачем звернуто увагу на правову позицію викладену в ухвалі ВССУ від 10.12.2014 по справі № 6-29621св14. Також позивач не погоджується із розрахунком енергопостачальника заявленого розміру збитків за період часу з 23.06.2015 по 06.03.2018 що складається з 987 днів, без проведення контрольного огляду засобу обліку, так як відповідно до положень п. 1.2 ПКЕЕ контрольний огляд засобу обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень. Згідно до вимог п. 18 розділу «Фахівці» «Довідника кваліфікаційних характеристик професій працівників» Випуск № 62: «Виробництво та розподілення електроенергії» Частина 1, затвердженого Наказом Міністерства палива та енергетики України від 16.03.2001 р. N 19 та погодженого з Міністерством праці та соціальної політики України (із змінами та доповненнями), контролер енергонагляду зобов`язаний: а) \~ \~ \~ \~мати як мінімум І групу кваліфікації; б) \~ \~ \~ \~контролювати стан і роботу приладів обліку; в) \~ \~ \~ \~виявляти випадки без облікового користування енергією; г) \~ \~ \~ \~знати: принцип роботи й правила експлуатації електролічильників і вимірювальних трансформаторів; схеми ввімкнення\~електролічильників; допустимі похибки електролічильників; розрахункові коефіцієнти; елементарні знання про електроустановки, що обслуговуються; способи приєднання електроприймачів поза приладами обліку. Наказ Міністерствапалива та енергетики України від 16.03.2001 р. N 19 (у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) є галузевим нормативно-правовим актом, що встановлює кваліфікаційні характеристики для професії контролер, і тому, будь-які внутрішні інструкції Кам`янського РЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» не можуть суперечити (у будь-якій частині) цьому нормативному акту, а лише розробляються на його основі. Отже, оскільки контролер Кам`янського РЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» зобов`язаний виявляти випадки без облікового користування енергією та має мати достатні знання про способи приєднання електроприймачів поза приладами обліку, то при контрольному огляді електролічильника або зняття з нього показань, контролер зобов`язаний\~був встановити\~факт без\~облікового користування\~електроенергією із подальшим реагуванням відповідно до внутрішніх інструкцій. Під час цього огляду контролером Кам`янського РЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» не було встановлено без облікового користування електроенергією (у будь-який спосіб), як зазначено в самому Акті. Інших порушень правил користування електричною енергією контролерами енергопостачальника також виявлено не було. Оскільки при складанні Акту начеб то було встановлено самовільне підключення до мереж балансоутримувача будинку (поза межами квартири), то є незрозумілим з яких причин енергопостачальник не виявив таке відкрито прокладене (згідно до розрахунку по Акту) самовільне приєднання при щомісячному контрольному огляді, а також чому період, за який розраховано суму збитків визначено без урахування абзацу 39 п. 1.2 ПКЕЕ. Крім того у п. З Акту серед засобів вимірювальної техніки зазначено лише штангенциркуль, інвентаризаційний № 80903044, який не може використовуватися саме для виявлення порушення, оскільки це універсальний інструмент, призначений для вимірювань з високою точністю зовнішніх і внутрішніх розмірів предметів, а також глибин отворів, а не для виявлення самовільних без облікових підключень. За наведеного вище випливає, що енергопостачальник мав\~можливість при контрольному огляді засобу обліку виявити вказане в Акті порушення, оскільки, а ні спеціальні технічні засоби, а ні частковий демонтаж будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів саме для\~виявлення порушення\~при складанні\~Акту не\~використовувались, та Акт не містить інформації щодо причин неможливості виявити порушення Правил, яке полягало у існуванні приєднаної електропроводки поза межами квартири до мереж балансоутримувача при здійсненні щомісячного контрольного огляду засобу обліку, який не передбачає здійснення вказаних вище дій. Таким чином кількість днів у періоді, за який можливе проведення нарахування по Акту (припускаючи відсутність інших порушень) має обчислюватись з дня останнього контрольного огляду приладу обліку(контрольного зняття показів засобу обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення (абз. 3 підп. а) п. 3.3 Методики). Тобто період за який може бути визначена сума збитків починається з дата контрольного огляду та закінчується 06.03.2018 (день складання Акту). В Акті вказано та у графічній схемі зображено ніби то виявлений перемикач, що дозволяв без облікового користуватися електроенергією, однак не було встановлено, відповідно й не зазначено на схемі про те, який номінальний струм він (перемикач) може пропускати, що ставить під\~сумнів об`єктивність\~визначення величини розрахункового добового обсягу\~споживання електричної енергії виходячи саме з найменшої поперечної площі перерізу проводів, що використані у схемі самовільного підключення, оскільки у цій схемі наявний елемент\~(перемикач)\~з невідомими\~параметрами, який може пропускати значно менший струм, а ніж той допустимо тривалий струм, що визначений за поперечною площею перерізу проводу (21А згідно до розрахунку). Таким чином з аналізу вищенаведених порушень у їх\~сукупності, як щодо процедури складання Акту так і порушень, яких припустився енергопостачальник при застосуванні положень Методики при визначенні суми збитків, вбачається, що Акт не\~містить інформації,\~необхідної для\~здійснення нарахувань\~по Акту щодо параметрів, які характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення, обумовлених пунктами 4.6 та 4.7 Методики, а саме: Не встановлено і не зазначено в Акті місцесамовільного підключення до відповідних мереж; в Акті на схемі не зазначена межа балансової належності та фазування приладу обліку на дату його складання; не зазначено сторону договору, яка несе відповідальність за технічний стан і обслуговування частини електромережі, де було виявлено «без облікове підключення»; не містить Акт інформації стосовно визначення власника мереж, до яких було здійснене самовільне підключення; а також не містить Акт інформації про спеціальні технічні засоби, за допомогою яких було виявлено порушення Правил та причин неможливості виявити енергопостачальником порушення Правил при проведенні контрольного огляду. Графічне зображення схеми, певні пункти Акту та висновки комісії з розгляду цього Акту містять суттєві розбіжності та невідповідності, а саме: суть порушення (приховане самовільне підключення з перемикачем із невідомими параметрами) та спосіб його виявлення (застосовуючи лише штангенциркуль без використання\~спеціальних технічних\~засобів та/або\~часткового демонтажу\~будівельних конструкцій\~або оздоблювальних\~матеріалів) не відповідають п. 3.3 Методики, який встановлює порядок здійснення розрахунку вартості необлікованої електричної енергії. За таких обставин, на думку позивача, рішення комісії про застосування положень Методики при розгляді Акту, оформлене Протоколом № 308 від 28.03.2018 не можна вважати законним та ґрунтовним, оскільки таке рішення суперечить наведеним вище правовим нормам та містить суттєві невідповідності та помилки при визначенні розміру заподіяної енергопостачальнику шкоди, через що нарахована величина збитків у розмірі 45254,62 грн. не повинна бути сплачена пенсіонером [PERSON] , яка проживає у квартирі одна протягом що найменше п`ять років. Щодо протиправного припинення відповідачем електропостачання та його відновлення за адресою: [ADDRESS] . Порядок відключення споживачів віделектропостачання за наявності\~заборгованості за\~електроенергію передбачений ПКЕЕН. Але дійсно у відповідності до абз. 14 п. 53 ПКЕЕЕ1 у разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії електропостачальник має\~право відключити\~лише безоблікове\~приєднання до\~електричних мереж. Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення акта, відключенню підлягає об`єкт споживача в цілому, про що зазначається в акті. Абз. 15 п. 2 ПКЕЕН визначено, що підключення до\~електричноїмережі - це виконання операції комутації в місцях контактних з`єднань електропроводки з метою подачі напруги на електроустановку (електроустановки). Заборгованість за використану електроенергію у Домоволодінні на день її відключення (06.03.2018) була відсутня, відсутня вона і на тепер, тому що електропостачання припинено. Оскільки судовий спір про об`єм неврахованої електричної енергії до теперішнього часу не вирішений, сам по собі факт нарахування відповідачем певної суми на підставі Акту не є заборгованістю за спожиту електричну енергію. Наведене узгоджується із позицією НКРЕ (Лист\~НКРЕ від16.11.2005\~р.\~N\~05-30-11/53\~74). Абз. 5 п. 27 ПКЕЕН встановлено, що спірні питання щодо заборгованості вирішуються шляхом переговорів між ектропостачальником та побутовим споживачем або в судовому порядку. До вирішення спірного питання між сторонами відключення об`єкта побутового споживача не здійснюється.\~У разі\~розгляду спірних\~питань у\~судовому порядку\~термін відключення\~не повинен\~перевищувати 1\~місяця за\~умови відсутності\~у побутового\~споживача заборгованості\~за спожиту\~електричну енергію\~(абз.\~З п.\~36\~ПКЕЕН).\~ У разі самовільного підключення споживачем струмоприймачів або збільшення величини потужності понад величину, визначену умовами договору з оператором системи, приєднання струмоприймачів поза розрахунковими засобами комерційного обліку, зниження показників якості електричної енергії з вини споживача до величин, які порушують нормальне функціонування електроустановок оператора системи та інших споживачів, невиконання припису уповноваженого представника відповідного органу виконавчої влади, який стосується вищенаведених порушень, оператор системи має право без попередження повністю припинити споживачу електроживлення після оформлення у встановленому цими Правилами порядку акта про порушення. У разі виявлення факту приєднання споживачем струмоприймачів поза розрахунковими засобами комерційного обліку оператор системи має право припинити електроживлення лише безоблікового\~приєднання до\~електричних мереж. Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення акта про порушення, припиненню електроживлення підлягає об`єкт споживача в цілому, про що зазначається в акті. Абзац 4\~п.\~7.11\~ПРРЕЕ: На період розгляду судом спірних питань щодо порушення споживачем цих Правил та/або умов договорів, наявність яких передбачена цими Правилами, припинення електропостачання такого споживача, пов`язане з оскаржуваним фактом порушення, не здійснюється за умови своєчасного надання споживачем до моменту відключення відповідної ухвали суду про прийняття позовної заяви до розгляду. Відкриття провадження у справі після факту відключення споживача є підставою для відновлення електропостачання. Отже електропостачання квартири має бути відновленим, тому, що 06.03.2018 представники відповідача припиняючи електропостачання помешкання перевищили повноваження, оскільки без виявлення\~без облікового\~підключення,\~електропостачання квартири\~було припинено\~виходячи лише\~з доцільності та за для скорішої оплати нарахованих відповідачем збитків, що не передбачено законодавством. Відмова енергопостачальника відновити електропостачання у помешканні при відсутності заборгованості за спожиту електроенергію та знаходження спору про об`єм неврахованої електричної енергії на розгляді у суді, суперечить Закону № 575/97-ВР та п.п. З, 27, 36 ПКЕЕН, а тому порушене право позивача підлягає захисту на підставі п.1 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України та ч.1 ст. 3 ЦПК України шляхом зобов`язання відповідача відновити електропостачання. Позивач подала письмово заяву згідно до якої підтримала заявлені позовні вимоги, а у задоволені зустрічного позову, як не обґрунтованого та незаконного, просила відмовити. 2.Позиція відповідача за первісним позовом, він же позивач за зустрічним позовом. 28.02.2019 року АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», пред`явлено зустрічний позовом до [PERSON] , як споживача послуг з електропостачання за адресою квартира [ADDRESS] , згідно до якого заявлено вимоги: 1.Стягнути з [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~ідентифікаційний номер\~ [NUMBER] , на користь АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» вартість недоврахованої електроенергії, що виникла внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ для населення сумі 45 254,62 грн. 2.Стягнути з [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~ідентифікаційний номер\~ [NUMBER] на користь АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» витрати по сплаті судового збору у розмірі 1921,00грн. \~ \~ \~ \~В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачем за зустрічним позовом заявлено про те, що 23 липня 2008року між Дніпродзержинським РЕМ та позивачкою було укладено договір про користування електричною енергією № 030889. Відповідно до правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357 (далі ПКЕЕН), та договору № 2822001 Енергопостачальник зобов`язаний надійно постачати електричну енергію споживачам у необхідних обсягах, відповідно до встановленої потужності електрообладнання, з гарантованим рівнем надійності, безпеки та якості. Споживачі в свою чергу зобов`язуються своєчасно оплачувати спожиту електроенергію, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них, виконувати Правила користування електричною енергією для населення, а також дотримуватись інших вимог нормативно-технічних документів. Але відповідачем було допущено порушення правил користування електричною енергією для населення. Зокрема, 06 березня 2018р. під час планової перевірки стану електричних приладів обліку та електроустановок в порядку п. 21, 37 на об`єкті відповідача за вказаною адресою представниками Кам`янського РЕМ було виявлено порушення ст.26,27 Закону України про електроенергетику, п.48 ПКЕЕн, підпункту 5 п.3.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії. Самовільне підключення до мережі балансоутримувача будинку прихованим способом поза засобом обліку. Змонтований перемикач. Порушення виявлено за допомогою сигналізатору прихованої проводки. Точку підключення неможливо виявити без часткового демонтажу будівельних конструкцій, але абонент не дав згоди на проведення таких робіт. Електрична енергія споживається, але приладом обліку не враховується. Абоненту продемонстровано. Такі дії є правопорушеннями в електроенергетиці, що прямо передбачено ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» та п. 48 ПКЕЕН. З метою фіксації виявленого порушення,

Outcome: partial