Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-25 00:00:00

20 серпня 2019 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Кубряцької сільської ради Веселинівського району Миколаївської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовну заяву обґрунтував тим, що [INFO] в с. Кубряки Веселинівського району Миколаївської області померла його тітка [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина до складу якої увійшло, зокрема, право власності на земельну ділянку площею 7,02 га, що розташована в межах території Кубряцької сільської ради Веселинівського району Миколаївської області. [PERSON] за життя заповіту не склала, а тому право на спадкування отримали спадкоємці за законом. Оскільки дітей у [PERSON] не було, чоловік, батьки та рідний брат померли раніше, позивач отримав право на спадкування після її смерті в порядку ч. 3 ст. 1266 ЦК України, за правом представлення. Інші спадкоємці, які мали б право на спадкування після смерті [PERSON] відсутні. Провівши поховання [PERSON] позивач забрав правовстановлюючі документи на спадкове майно, а саме, державний акт на право власності на земельну ділянку маючи намір звернутись до нотаріуса та подати заяву про прийняття спадщини. В 2010 році позивач звернувся до приватного нотаріуса Веселинівського районного нотаріального округу Болгарчук О.Ф. та надав їй наявні в нього документи. Однак ознайомившись з документами нотаріус повідомила позивачу про те, що між ним та померлою не доведено родинні відносини та рекомендувала звернутись до органів ДРАЦС для отримання свідоцтва про народження батька та тітки. Наприкінці квітня 2010 року позивач змушений був поїхати до селища Велика Багачка Полтавської області, де 02 травня 2010 року потрапив до лікарні с закритим двокісточковим переломом лівої гомілки. У зв`язку з чим, його було госпіталізовано до хірургічного відділення Великобагачанської центральної районної лікарні строком на два місяці. Позивач вважає, що пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори з поважної причини, тому що перебував в лікарні та не мав документів підтверджуючих родинні відносини із спадкодавцем. В зв`язку з викладеним позивач [PERSON] просить встановити факт родинних відносин між ним та [PERSON] , яка померла [INFO] , а саме те, що [PERSON] була його тіткою, а він її племінником та визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті [PERSON] строком у 3 місяці. Ухвалою суду від 23.08.2019 року відкрито провадження у справі та справу призначено до підготовчого судового засідання. Зазначеною ухвалою від Веселинівської державної нотаріальної контори витребувано інформаційну довідку зі Спадкового реєстру про наявність (відсутність) спадкової справи після смерті [PERSON] . Ухвалою суду від 10.09.2019 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового засідання. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, забезпечивши участь свого представника [PERSON] , яка в судовому засіданні позовні вимоги підтримала повністю. Представник відповідача Кубряцької сільської ради Веселинівського району Миколаївської області в судове засідання не з`явився. Від в.о. сільського голови Петренко І.С. до суду надійшла заява про розгляд справи у відсутність представника Кубряцької сільської ради, позов визнають повністю. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що заявника та його родину знає, їй також відомо, що у заявника була тітка [PERSON] . Дітей у [PERSON] не було. Після смерті чоловіка [PERSON] їй допомагав [PERSON] , який забирав її до свого домоволодіння в с. Іванівка Веселинівського району Миколаївської області, коли вона хворіла та на зиму. Підтвердила що відносини між [PERSON] та [PERSON] були як тітки та племінника. Допитаний в судовому засіданні [PERSON] пояснив, що є сусідом позивача. Підтвердив, що [PERSON] і позивач [PERSON] підтримували родинні стосунки та взаємовідносини між ними були як тітки та племінника. Заслухавши представника позивача, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи суд приходить до наступних висновків. Згідно ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно ст. 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Відповідно до ч. 3. ст. 1266 ЦК України, племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , [INFO] в с. Кубряки Веселинівського району Миколаївської області померла [PERSON] , смерть якої була зареєстрована 04 січня 2010 року Кубряцькою сільською радою Веселинівського району Миколаївської області за актовим записом № 01. /а.с. 9/. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина до складу якої увійшло право власності на земельну ділянку площею 7,02 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована в межах території Кубряцької сільської ради Веселинівського району Миколаївської області, право на яку посвідчено державним актом на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER] , виданим 30 серпня 2004 року Веселинівською райдержадміністрацією /а.с. 17/. За життя [PERSON] заповіту не склала, тому право на спадщину після її смерті отримали спадкоємці за законом. Оскільки спадкоємці, які б мали право на спадщину за законом у першу чергу відсутні, право на спадщину отримали спадкоємці другої черги, в тому числі, рідні брати та сестри спадкодавця. Оскільки рідний брат померлої [PERSON] - [PERSON] , згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] помер раніше, [INFO] , право на спадщину за правом представлення, у відповідності до ч. 3. ст. 1266 ЦК України, отримав позивач [PERSON] /а.с. 14/. З довідки - роз`яснення завідувача Другої Вознесенської державної нотаріальної контори в.о. завідувача Веселинівської державної нотаріальної контори Онищенко Л. від 05.08.2019 року № 421/02-31 вбачається, що позивач [PERSON] звернувся до нотаріальної контори з питанням оформлення спадщини після смерті тітки [PERSON] , де йому було вказано на неможливість оформлення спадкових прав, зокрема, у зв`язку з відсутністю у нього документів, які підтверджують підстави для закликання до спадкоємства за законом після смерті [PERSON] /а.с. 11/. З довідки Веселинівського районного відділу ДРАЦС вбачається, що позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про народження тітки, у зв`язку з відсутністю у нього свідоцтва народження батька /а.с. 12/. Відповідно до ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, зокрема п. 1 вказаної статті передбачає встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Частиною 1 п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України „Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" № 5 від 31.03.1995 року зазначено, що відповідно до п. 1 ст. 273 ЦПК (в редакції 1963 року) суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину. Встановлення факту, зокрема факту родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] , має для позивача юридичне значення, оскільки від родинних відносин залежить виникнення підстави для закликання до спадкоємства за законом та оформлення спадкових прав. Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , позивач [PERSON] народився [INFO] , його батьком записаний [PERSON] /а.с. 13/. З довідки Кубряцької сільської ради Веселинівського району Миколаївської області встановлено, що згідно запису Погосподарської книги № 2 за 1953-1954 роки на території сільської ради були зареєстровані та проживали [PERSON] та [PERSON] . До складу їхньої сім*ї входили діти: донька - [PERSON] , [INFO] та син - [PERSON] , [INFO] /а.с. 18/. Згідно свідоцтва про одруження серії [NUMBER] , 19 листопада 1961 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та змінила дошлюбне прізвище « [PERSON] » на « [PERSON] » /а.с. 15/. Факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] , а саме те, що останній був племінником [PERSON] , а остання його тіткою, знайшов своє підтвердження в вище зазначених, досліджених в судовому засіданні документах. Крім того, зазначений факт підтвердили свідки [PERSON] та [PERSON] . За таких обставин, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] в частині встановлення факту родинних відносин підлягають задоволенню. Що ж до вимоги позивача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини судом встановлено наступне. Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. З довідки - роз`яснення завідувача Другої Вознесенської державної нотаріальної контори в.о. завідувача Веселинівської державної нотаріальної контори Онищенко Л. від 05.08.2019 року № 421/02-31 вбачається, що позивач [PERSON] звернувся до нотаріальної контори з питанням оформлення спадщини після смерті тітки [PERSON] , де йому було вказано, зокрема, на те, що він є спадкоємцем за правом представлення, разом з тим, позивач пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутись до суду для визначення додаткового строку, достатнього для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті тітки [PERSON] /а.с. 11/. Згідно довідки Кубряцької сільської ради Веселинівського району Миколаївської області від 14 серпня 2019 року за вих. № 448/01-16, [PERSON] постійно проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . На день смерті [PERSON] проживала одна /а.с. 10/. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась /а.с. 31/. Таким чином, спадщина після смерті [PERSON] ніким не прийнята, заяв про відмову від спадщини позивач не подавав, а тому вправі звернутись до суду з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У позовній заяві позивач зазначає що причинами пропуску ним строку для прийняття спадщини були відсутність документів підтверджуючих родинні відносини зі спадкодавцем та перебування в лікарні. Суд вважає, що відсутність у позивача документів підтверджуючих родинні відносини зі спадкодавцем не може бути поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини тому, що не пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, оскільки як вбачається з довідки Веселинівського районного відділу ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області з питанням про отримання свідоцтва про народження тітки [PERSON] , яка померла [INFO] , позивач звернувся лише в серпні 2019 року /а.с. 12/ Разом з тим, згідно виписки із медичної карти амбулаторного хворого, виданої 01 липня 2010 року в період з 02.05.2010 по 01.07.2010 року позивач [PERSON] перебував у хірургічному відділенні Великобагачанської центральної районної лікарні Полтавської області з діагнозом: «закритий двощиколотковий перелом лівої гомілки зі зміщенням» /а.с. 16/. Причини пропуску позивачем, як єдиним спадкоємцем за законом другої черги спадкування після смерті тітки, установленого строку для прийняття спадщини, через тривале перебування в лікарні у зв`язку з отриманою травмою, суд визнає поважними, оскільки вони об`єктивно, непереборно перешкоджали позивачу своєчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця. За таких обставин, суд вважає, що позов в цій частині підлягає задоволенню та позивачу слід визначити достатній термін для прийняття спадщини строком три місяці, який починається з часу набрання рішенням суду законної сили. На підставі викладеного, згідно 16, 1220, 1223, 1268-1270, 1272 ЦК України та ст.ст. 76, 263-265, 273 ЦПК України,

Outcome: approved