Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-02 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом про стягнення із [PERSON] на її користь завдаток у подвійному розмірі в сумі 2 000 доларів США та 47 155 грн. 03 коп. шкоди за невиконання зобов`язання. В своїх позовних вимогах [PERSON] посилається на те, що наприкінці 2018 року [PERSON] через інтернет сторінку « [INFO] » повідомила, що має намір продати житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями за 144 000 грн., які розташовані в [ADDRESS] . Позивачка-відповідачка, маючи намір укласти в майбутньому договір купівлі-продажу домоволодіння, у вересні 2019 року уклала із [PERSON] попередній договір, під час якого було обумовлено всі потрібні для договору купівлі-продажу умови, зокрема щодо ціни, яка становила 5 000 доларів США, передачу домоволодіння у власність [PERSON] , укладення договору в нотаріальній конторі після одержання [PERSON] свідоцтва про право на спадщину за заповітом та інше. Під час вказаної домовленості позивачка-відповідачка в присутності свого брата [PERSON] передала [PERSON] кошти (завдаток) в сумі 1 000 доларів США. Оскільки на час вказаної домовленості у [PERSON] було відсутнє свідоцтво про право на спадщину за заповітом, що підтверджує її право на будинок, тому договір купівлі-продажу укладений не був. Після передачі завдатку відповідачка-позивачка дозволила [PERSON] проводити ремонтні роботи у вказаному житловому будинку. При цьому [PERSON] зняла свої навісні замки із вхідних дверей, а [PERSON] на них поставила свої навісні замки. Для ремонту і облаштування житлового будинку [PERSON] придбала матеріал на суму 9 890 грн. 03 коп., за проведення ремонтних робіт нею сплачено 32 375 грн.. Крім того [PERSON] здійснено підключення до мережі інтернет за що сплачено 2 450 грн. і оброблено облогований город, за що понесено витрати в сумі 2 440 грн. Після проведення ремонтних робіт позивачка-відповідачка із своєю сім`єю переїхали проживати у вищевказаний житловий будинок. [PERSON] було відомо про проведення вищевказаних ремонтних робіт, та вона не заперечувала та не чинила ніяких перешкод в їх здійсненні, а натомість приходила до них у гості та була на перехіщині. На початку січня 2020 року відповідачка-позивачка збільшила суму вартості продажу житлового будинку із 5 000 доларів США до 10 000 доларів США. [PERSON] не вчинено всіх необхідних та передбачених попереднім договором дій, які свідчили про її намір та готовність укласти основний договір у встановлений попереднім договором строк. Таким чином, основний договір не було укладено з вини відповідачки-позивачки, яка навмисно ухиляється від укладення цього договору купівлі-продажу житлового будинку. З цього приводу [PERSON] зверталась із заявою у поліцію. Тому [PERSON] просить стягнути із [PERSON] на її користь завдаток у подвійному розмірі в сумі 2 000 доларів США та 47 155 грн. 03 коп. шкоди за невиконання зобов`язання. В судовому засіданні [PERSON] та її представник - адвокат Остапчук П.І. поданий ними позов підтримали, просять його задовольнити в повному обсязі та відмовити у задоволенні зустрічного позову [PERSON] . Вважають, що висновки викладенні у зустрічному позові є надуманими та безпідставними і спростовуються документами та іншими доказами, які є в матеріалах справи. [PERSON] звернулась до суду із зустрічним позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] про усунення перешкод у користуванні житловим будинком [ADDRESS] шляхом їх виселення із вказаного будинку. У зустрічній позовній заяві вказано, що у 2018 року [PERSON] мала намір продати будинок, що знаходиться за адресою [ADDRESS] . У вересні 2019 року [PERSON] звернулась до неї із пропозицією купити даний будинок. Проте, на той час [PERSON] не мала достатної суми коштів для повної оплати вартості будинку, а [PERSON] ще не отримала свідоцтва про право на спадщину за заповітом на вказаний будинок, тому остання дозволила [PERSON] разом із сім`єю проживати у даному будинку до укладення договору купівлі-продажу. 11.11.2019 року [PERSON] зареєструвала право власності на будинок. В подальшому, у зв`язку із недосягненням згоди щодо істотних умов договору купівлі-продажу, [PERSON] відмовилась купувати будинок, про що повідомила її у листі-претензії. Одержавши даний лист [PERSON] повідомила сім`ю [PERSON] , щоб вони виселились із вказаного будинку, оскільки підстави, на яких їм було надано право там проживати, відпали. На даний час [PERSON] не може користуватись та розпоряджатись належним їй будинком, так як у ньому проживає сім`я [PERSON] .. Тому [PERSON] просить суд усунути перешкоди в здійсненні нею права власності шляхом виселення [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] із житлового будинку [ADDRESS] . В судовому засіданні представник [PERSON] - адвокат Маркович Ю.В. поданий зустрічний позов підтримав, просить його задовольнити в повному обсязі. Просить відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] , оскільки між сторонами не було укладено нотаріально посвідченого попереднього договору купівлі-продажу вказаного будинку, тому твердження [PERSON] про те, що такий договір був укладений не підтверджено належними доказами. Однак [PERSON] не заперечує, що отримала від [PERSON] 1 000 доларів США. Проведеня ремонту, підключення інтернету та оранка городу, не погоджувались із [PERSON] , остання не давала своєї згоди на проведення будь яких ремонтних робіт. [PERSON] не надано жодних доказів на підтвердження того, що [PERSON] надала їм згоду на проведення будь яких поліпшень вказаного житлового будинку. [PERSON] може вилучити куплені нею світлодіодні лампи та інші речі, які можуть буди відокремленні від будинку без його пошкодження. Адвокат Маркович Ю.В. вважає, що наданий [PERSON] акт комісії від 26 травня 2020 року є неналежним та недопустими доказом, оскільки незрозуміло на підставі чого дана комісія створена та діє, на підставі чого визначалась вартість виконаних робіт та якими законодавчими нормами керувався сільський голова, затверджуючи такий акт. [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні просять відмовити у задоволенні зустрічного позову [PERSON] .. В судове засідання [PERSON] не з`явилась, хоча була належним чином повідомлена про день та час розгляду справи. 23.06.2020 року [PERSON] подала заяву про забезпечення позову по даній справі. Ухвалою суду від 24 червня 2020 року заяву [PERSON] про забезпечення позову задоволено, накладено арешт та заборонено відчуження житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями, які знаходяться за адресою [ADDRESS] , що зареєстровані за [PERSON] .. 31.07.2020 року [PERSON] звернулась із зустрічним позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом виселення. Ухвалою суду від 03 серпня 2020 року зустрічний позов [PERSON] прийнято до спільного розгляду з первісним позовом [PERSON] .. 24.09.2020 року та 25.09.2020 року адвокатом Марковичем Ю.В. подані клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції. Ухвалами суду від 28.09.2020 року та 29.09.2020 року вказанні клопотання задоволені. Суд, заслухавши пояснення учасників справи, свідків: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини: В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що він є сусідом [PERSON] .. Приблизно рік тому вона разом із сім"єю заселилась у спірний будинок, робила у ньому ремонт, обробляла город та підвела інтернет. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що [PERSON] приїхала в с. Гаї купувати хату. З вересня місяця було видно що у спірному будинку проживають люди, а саме [PERSON] , яка і робила там ремонт. Їй відомо що позивач-відповідач дала [PERSON] завдаток в сумі 1 000 доларів США за купівлю вищевказаного будинку. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що він є сусідом [PERSON] , яка проживає в с. Гаї Кременецького району. Йому відомо, що остання купила хату у [PERSON] , прийшла із сім`єю жити, зробила у спірному будинку ремонт, провела інтернет. В подальшому [PERSON] підняла ціну за будинок, тому виник даний спір. Свідок [PERSON] суду пояснила, що на час виникнення даного спору вона була головою Гаївської сільської ради, затверджувала акт обстеження житлового будинку на предмет проведення в ньому ремонту та була присутня при його складанні. Їй відомо, що [PERSON] мала намір продати належний їй будинок, покупець ( позивачка-відповідачка) дала їй завдаток в розмірі 1000 доларів США та зробила у спірному будинку ремонт. [PERSON] дозволила [PERSON] проживати у вказаному будинку. Однак коли між сторонами виник конфлікт, [PERSON] відмовилась продавати їм будинок. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що він, як будівельник здійснював ремонт у спірному будинку. Які були проведенні ремонтні роботи та їх вартість він вказав у акті обстеження житлового будинку на предмет проведення ремонту, що здійснювався у його присутності. Йому відомо, що ремонтні роботи проводились зі згоди [PERSON] , яка проживає по сусідству та, щодня мала змогу спостерігати за проведенням ремонту. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що він був присутнім коли сторони домовлялись про вартість будинку для здійснення його купівлі. Окрім того, від переорював кіньми облогований город, за що отримав від [PERSON] кошти. Житловий будинок [ADDRESS] належить [PERSON] , що стверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 11.11.2019 року та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 11.11.2019 року. За період часу з 11.09.2019 року по 02.01.2020 року [PERSON] придбано будівельні метеріали та речі для проведення ремонту житлового будинку на загальну суму 9 738 грн. 06 коп., що доводиться фіскальними чеками: № 182789 від 11.09.2019 року; № 182788 від 11.09.2019 року; № 190131 від 12.11.2019 року; № 190132 від 12.11.2019 року; № 190133 від 12.11.2019 року; № 190134 від 12.11.2019 року; № 190136 від 12.11.2019 року; № 190135 від 12.11.2019 року; № 190177 від 12.11.2019 року; № 190178 від 12.11.2019 року; № 190180 від 12.11.2019 року; № 190485 від 15.11.2019 року; № 190782 від 18.11.2019 року; № 190781 від 18.11.2019 року; № 190780 від 18.11.2019 року; № 54 від 19.11.2019 року; № 55 від 19.11.2019 року; № 56 від 19.11.2019 року; № 57 від 19.11.2019 року; № 1081 від 29.11.2019 року; № 1082 від 29.11.2019 року; № 1083 від 29.11.2019 року; № 1084 від 29.11.2019 року та товарним чеком від 02.01.2020 року. Згідно листа - претензії від 08.05.2020 року та повідомлення про вручення поштового відправлення, [PERSON] та [PERSON] надіслано на адресу [PERSON] вимогу про повернення суми завдатку в подвійному розмірі, тобто 2 000 доларів США та більше 10 000 грн. за ремонт та відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Із довідки від 24 січня 2020 року; заяви [PERSON] від 31.08.2020 року та повідомлення т.в.о. начальника Кременецького ВП ГУНП в Тернопільській області, слідує, що ДОП Кременецького ВП ГУНП в Тернопільській області Поповим В.В. проведено перевірку по зверненню [PERSON] , про те, що [PERSON] , жителька с. Гаї Кременецького району Тернопільської області, не виконує умови усної домовленості щодо продажу належного їй житлового будинку, а саме повідомила про збільшення вартості господарства. Проведеною перевіркою встановлено, що в діях вищевказаних громадян вбачаються цивільно-правові відносини. Згідно акту обстеження на предмет фактичного проживання № 76 від 11.03.2020 року виданого Гаївською сільською радою Кременецького району, в житловому будинку [ADDRESS] фактично проживають: [PERSON] ; [PERSON] ; [PERSON] та [PERSON] . Комісія в складі депутата сільської ради Казмірук О.М. та землевпорядника сільської ради Бобрика А.В., спеціаліста по ремонту Тригуби В.П. в присутності [PERSON] та [PERSON] , 26.05.2020 року провели обстеження житлового будинку, який знаходиться за адресою [ADDRESS] на предмет проведення ремонту. В ході обстеження встановлене слідуюче: поклеєні обої в трьох кімнатах загальною площею 93,5 кв х 65 грн. = 6 075 грн.; покраска стін та потолків 169,03 м. кв. х 40 грн. = 6 761 грн.; поклейка багетів 52,2 м.п. х 30 грн. = 1566 грн.; покраска вікон та дверей 20 х 150 грн. = 3000 грн.; проведення електропроводки 5 х 80 = 400 грн.; заміна розеток 6 х 40 = 240 грн.; заміна автоматів 200 грн.; покраска опалювальної системи 800 грн.; заміна витяжки на кухні 700 грн.; підготовка стін до ремонту (грунтовака, шпакльована) 93.5 м.кв +169,03 м.кв х 40 = 10501 грн.. Загальна вартість виконаних робіт, враховуючи оцінку майстра, становить 32 375 грн.. Зауваження від [PERSON] - з розмірами та площею вона згідна, а з розцінками не згідна, що доводиться актом. Згідно довідки виданої ФОП [PERSON] , 02.12.2019 року за кошти [PERSON] в сумі 2 450 грн. здійснено підключення до мережі інтернет за адресою [ADDRESS] . Із довідки № 386 від 17.06.2020 року слідує, що офіційний курс гривні станом на 17.06.2020 року становить 1 долар США - 26, 7424 грн. У житловому будинку [ADDRESS] ніхто не зареєстрований, що стверджується довідкою № 227 від 29.07.0202 року, виданою Гаївською сільською радою Кременецького району Тернопільської області. Із пояснень [PERSON] , що дані нею ДОП Кременецького ВП ГУНП в Тернопільській області Попову В.В. при проведенні перевірки щодо звернення [PERSON] від 19.01.2020 року та 20.01.2020 року слідує, що наприкінці 2018 року в інтернет мережі нею дане оголошення про продаж належного їй житлового будинку в [ADDRESS] за ціною 144 000 грн. У вересні 2019 року [PERSON] , маючи намір купити даний будинок, надала їй завдаток в розмірі 1000 доларів США. Після оформлення правовстановлюючих документів на вищевказаний будинок [PERSON] повідомила [PERSON] про продаж нею будинку за 8 000 доларів США, на що остання відмовилась його купувати. [PERSON] згідна повернути [PERSON] аванс в розмірі 1000 доларів США. Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У відповідності до статей 11, 509 ЦК України договори та інші правочини є підставою для виникнення зобов`язання. Відповідно до частини першої статті 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Згідно зі статтею 570 ЦК України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом. Правила статті 570 ЦК України поширюються на випадки, коли договір було укладено, але одна із сторін ухиляється від його виконання. Внесення завдатку як способу виконання зобов`язання може мати місце лише в разі наявності зобов`язання, яке повинно було виникати на підставі договору купівлі-продажу. Статтею 571 ЦК України встановлено наслідки порушення або припинення зобов`язання, забезпеченого завдатком. Так, якщо порушення зобов`язання сталося з вини боржника, завдаток залишається у кредитора. Якщо порушення зобов`язання сталося з вини кредитора, він зобов`язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості. На відміну від завдатку, аванс - це спосіб платежу. Аванс не виконує забезпечувальної функції, а виконує функцію попередньої оплати. У разі сплати авансу кредитор не може бути зобов`язаний до повернення авансу у подвійному розмірі і відповідно до відшкодування збитків. Відповідно до ч.ч. 3,4 статті 390 ЦК України добросовісний або недобросовісний набувач (володілець) має право вимагати від власника майна відшкодування необхідних витрат на утримання, збереження майна, здійснених ним з часу, з якого власникові належить право на повернення майна або передання доходів. Добросовісний набувач (володілець) має право залишити собі здійснені ним поліпшення майна, якщо вони можуть бути відокремлені від майна без завдання йому шкоди. Якщо поліпшення не можуть бути відокремлені від майна, добросовісний набувач (володілець) має право на відшкодування здійснених витрат у сумі, на яку збільшилася його вартість. Відповідно до частин першої та другої статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і порядку, встановлених законом. Згідно зі статтями 317, 319 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Цими правами власник розпоряджається на власний розсуд. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Відповідно до статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Судом встановлено, що у вересні 2019 року сторони домовились про укладення договору, за умовами якого [PERSON] зобов`язалась продати належний їй будинок, що розташований по [ADDRESS] , а [PERSON] - сплатити за будинок домовлену між ними суму. [PERSON] передано [PERSON] грошові кошти в сумі 1000 доларів США. Наведені обставини сторони визнають і не спростовують, як визнають і ту обставину, що наразі правочин не вчинено. Враховуючи, що договір купівлі-продажу будинку, який за своєю формою та змістом відповідав вимогам закону, між сторонами укладений не був, а сторони домовилися укласти такий договір в майбутньому, тому отримана [PERSON] грошова сума у розмірі 1000 доларів США є авансом, який підлягає поверненню, а позовні вимоги [PERSON] в цій частині підлягають до часткового задоволення. Також, судом встановлено та не заперечувалося сторонами, що 2019 року [PERSON] разом із своєю сім`єю переїхала проживати у житловий будинок, що знаходиться за адресою [ADDRESS] зі згоди власника будинку - [PERSON] . Крім того, [PERSON] визнала, що [PERSON] займалася проведенням ремонту в належному їй будинку. Вказаний факт також доведено показами свідків. Заперечення і твердження [PERSON] про те, що [PERSON] здійснювала ремонт і придбавала матеріали без її згоди, суд вважає безпідставними і такими, що не підтверджені належними доказами. Тому суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] про стягнення коштів витрачених на проведення ремонту підлягають до часткового задоволення, а саме в сумі 26 570 грн. 13 коп., що складається із: 4 696 грн. 13 коп. - витрат на купівлю будівельних матеріалів; 21 874 грн. - витрат на проведення ремонтних робіт, що не можуть бути відокремлені від майна (будинку) без завдання йому шкоди. Щодо витрат [PERSON] на обробку городу, проведення інтернету та інших матеріалів, що можуть бути забрані [PERSON] із житлового будинку, то суд вважає, що вони стягненню не підлягають, тому в задоволенні позовних вимоги в цій частині слід відмовити. Окрім того, так як договір купівлі-продажу між сторонами не укладено, відповідно, до покупців не перейшло право власності на предмет попереднього договору купівлі-продажу та укласти договір купівлі-продажу сторони не бажають, що свідчить про те, що відповідачі за зустрічним позовом проживають у спірному будинку без законних підстав, чим порушують законні права власника будинку, тому суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] підлягають до задоволення. Відповідно до ч. 9 ст. 158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову, суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. За таких обставин суд вважає за необхідне скасувати заходи забезпечення позову, що накладені ухвалою Кременецького районного суду Тернопільської області від 24 червня 2020 року. Відповідно до ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Пунктом 1 частини 3 статті 133 ЦПК України передбачено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Із врахуванням наведеного суд вважає, що із [PERSON] слід стягнути на користь [PERSON] понесені останньою витрати по сплаті судового збору в розмірі 840 грн. 80 коп. та витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 17 000 грн.. Окрім того, суд вражає, що із [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] слід стягнути солідарно на користь [PERSON] понесенні останньою витрати по сплаті судового збору в розмірі 840 грн. 80 коп..

Outcome: approved