Jurisdiction: civil
Date: 2016-05-17 00:00:00

14.01.2016 року до суду звернувся представник позивача з позовом, в якому з подальшим уточненням просить визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між відповідачем та позивачем, та стягнути з відповідача судові витрати. В обгрунтування зазначених вимог посилається на наступне. 17 лютого 2011 року Верховною Радою України було прийнято ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI, який набрав чинності з дня його опублікування, тобто з 12.03.2011 року. Відповідач є замовником реконструкції нежитлових приміщень першого поверху №№ 26-3, 26-4 в житловому будинку літ. «А-4» під магазин непродовольчих товарів за адресою: м. Харків, вул. Артема, 5, відповідно до декларації про готовність обєкта до експлуатації від 18.08.2014 року №ХК 143142270348. Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 року № 804 було затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, який містить положення щодо механізму залучення до пайової участі, порядок укладання договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску. Відповідно до вказаного Порядку, пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд та 4 % загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків. Залучення замовників здійснюється на підставі договорів про пайову участь, які укладається з Департаментом економіки та комунального майна. Для укладення такого договору замовник зобов'язаний звернутися з відповідною заявою до Департаменту. Визначений Законом України „Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядком пайової участі, обов'язок відповідачем не виконано та не укладено з Департаментом економіки та комунального майна ХМР відповідного договору про пайову участь. Позивач звертався до відповідача з листом від 04.12.2014 №565/0/144-14 з пропозицією укласти вказаний договір, додавши його проект (два примірники), складений відповідно до типового договору, передбаченого Порядком пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, який містить всі істотні умови, визначені Законом. Проте відповідного звернення про укладення договору про пайову участь або його зміну від відповідача до позивача не надходило. Посилаючись на ці обставини, позивач вважає, що відповідач зобовязаний укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Згідно з умовами п.2.1.1., 2.1.2 спірного договору у редакції, запропонованій позивачем , розмір такої пайової участі відповідача складає 28\~945,84 грн., які вона повинна перерахувати до бюджету м. Харкова єдиним платежем або частинами протягом десяти календарних днів з дня укладення даного договору. В судове засідання представник позивача [PERSON] не зявилась, повідомлена належним чином, надала до суду заяву про проведення судового засідання у свою відсутність, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не зявилась, повідомлена належним чином, надала до суду письмові заперечення, в яких просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі, посилаючись, що вона стала власником раніше реконструйованих приміщень в житловій будівлі та сама реконструкцію не здійснювала, а тому відсутні правові підстави для укладення вказаного договору, та просить розглядати справу за своєї відсутності. Представник третьої особи ХМР в судове засідання не зявився, повідомлений належним чином та своєчасно, причину неявки суду не повідомив. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає позовні вимоги є такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступного: Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Відповідно до ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 ЦПК України. Відповідач є власником нежитлових приміщень 1-го поверху №26-3, 26-4 загальною площею 25,9 кв.м. в житловому будинку літ. «А-4», які розташовані за адресою: м. Харків, вул. Артема, буд. 5. (а.с. 42-49). Відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування. Законом встановлено строки, упродовж яких мають укладатися договори про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту - не пізніше ніж 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва щодо його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Згідно з ч. 1.ст. 40 цього Закону, порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Відповідно до ст. 143 Конституції України органи місцевого самоврядування вирішують питання місцевого значення, віднесені законом до їх компетенції. Згідно зі ст. 144 Конституції України та ст. 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування при виконанні своїх функцій приймають рішення, які є обов'язковими для виконання на відповідній території. На виконання п. 1 ст. 40 Закону рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 № 804, затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (далі\~Порядок), який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску. Вказаний Порядок був прийнятий та оприлюднений Харківською міською радою, тому відповідно до норм ч. 1 ст. 144 Конституції України, є нормативно-правовим актом, і є обовязковим до виконання на території м. Харкова. Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 22.05.2013 № 319 внесені зміни до рішення виконавчого комітету від 09.11.2011 № 804, в частині викладення у новій редакції Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова та затвердження типового попереднього договору та договору про пайову участь. Відповідно до цього Порядку пайова участь у розвитку інфраструктури м. Харкова є обов'язковою для всіх замовників (фізичних осіб - підприємців, фізичних та юридичних осіб), які мають намір здійснити нове будівництво, реконструкцію, розширення, капітальний ремонт, технічне переоснащення та реставрацію (далі - будівництво) об'єкта містобудування на території м. Харкова, незалежно від форми власності замовника, розташування та функціонального призначення об'єкта будівництва. Пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта для нежитлових будівель та споруд та 4 % загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта для житлових будинків. Залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладання договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, які укладаються з Департаментом економіки та комунального майна ХМР. Вказані норми Закону та Порядку Відповідачем не виконано. 22.09.2014 року позивач звернувся до відповідача з проханням укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова та надати документи, передбачені п. 2.6 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова. (а.с. 17-18). Відповідно до пункту 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зі змісту даної статті слідує, що договором є домовленість сторін, що виражає узгоджену волю сторін, яка спрямована на досягнення конкретної мети, тобто договір це юридичний факт, на підставі якого виникають цивільні права та обов`язки. Приписами ст.627 ЦК України\~встановлено, що відповідно до\~ст.6 ЦК України\~сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно до ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Крім того, за ст. 640 ЦК України\~договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Якщо відповідно до акта цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передання майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії. Договір, що підлягає нотаріальному посвідченню, є укладеним з дня такого посвідчення. Листом управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від 04.12.2014 № 565/0/114-14 направлено відповідачу до розгляду пропозицію про укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова та два оригінали договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова. (а.с. 19-22). Будь-якої відповіді або пропозиції від відповідача до позивача або ХМР не надходило. Так, у відповідності до\~ст. 641 ЦК України пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов'язаною у разі її прийняття. Пропозиція укласти договір може бути відкликана до моменту або в момент її одержання адресатом. Пропозиція укласти договір, одержана адресатом, не може бути відкликана протягом строку для відповіді, якщо інше не вказане у пропозиції або не випливає з її суті чи обставин, за яких вона була зроблена. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною. Якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом. Особа, яка прийняла пропозицію, може відкликати свою відповідь про її прийняття, повідомивши про це особу, яка зробила пропозицію укласти договір, до моменту або в момент одержання нею відповіді про прийняття пропозиції (ст. 642 ЦК України). Статтею 643 ЦК України передбачено: якщо у пропозиції укласти договір вказаний строк для відповіді, договір є укладеним, коли особа, яка зробила пропозицію, одержала відповідь про прийняття пропозиції протягом цього строку. 18.08.2014 року відповідачем була подана декларація про готовність обєкта до експлуатації про реконструкцію нежитлових приміщень першого поверху №№26-3, 26-4 в житловому будинку літ. «А-4» по вул. Артема, 5 в м. Харкові. (а.с. 14-16). Замовником будівництва за даною декларацією є відповідач. Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 14.03.2012 року, визнано за [PERSON] право власності на новостворене нерухоме майно- нежитлові з облаштуванням окремих входів та ґанку приміщення першого поверху № 26-1, 26-2, 26-3, 26-4, загальною площею 53,4 кв.м. (колишня квартира №26), що знаходяться в чотирьохповерховому житловому будинку в літ. «А-4»по вулиці Артема, будинок 5 у місті Харкові. На підставі вказаного рішення за [PERSON] була зареєстровано право власності на вказані нежитлові приміщення. (а.с. 83). Відповідно до листа КП «ХМБТІ», приміщення №26-3, 26-4 загальною площею 25,9 кв.м. були придбані відповідачем згідно договору купівлі-продажу посвідченого ПН ХМНО [PERSON] 26.06.2012 року р. №1556. (а.с. 85). Проте, рішенням Апеляційного суду Харківської області від 26.06.2012 року, рішення Київського районного суду м. Харкова від 14.03.2012 року скасовано та в задоволенні позову [PERSON] про визнання за ним права власності на новостворене нерухоме майно- нежитлові з облаштуванням окремих входів та ґанку приміщення першого поверху № 26-1, 26-2, 26-3, 26-4, загальною площею 53,4 кв.м. (колишня квартира №26), що знаходяться в чотирьохповерховому житловому будинку в літ. «А-4»по вулиці Артема, будинок 5 у місті Харкові відмовлено, тому посилання відповідача на вказане рішення є необгрунтованим. Розділом 5 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова урегульоване питання залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення від укладання договору. Відповідно до п. 5.3. Порядку у разі ухилення замовника від виконання вимог, вказаних у листі-повідомленні щодо укладання договору пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у добровільному порядку, Департамент економіки та комунального майна вчиняє наступні дії: - на підставі наявної інформації та у відповідності до цього Порядку проводить розрахунок величини пайової участі замовника у розвитку інфраструктури; - готує два примірники договору пайової участі у розвитку інфраструктури з додатками; - надсилає підписані два примірники договору з додатками замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням. Розрахунок величини пайової участі здійснюється на підставі загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта згідно зведеного кошторисного розрахунку, а у разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами та правилами, вона визначається виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості (п.5.4. Порядку). Замовник будівництва, який одержав проект договору з додатками, у разі згоди з його умовами, оформляє договір відповідно до вимог чинного законодавства (підписує, якщо юридична особа - скріплює печаткою) та повертає один примірник договору з додатками Департаменту економіки та комунального майна, або повідомляє Департамент про прийняття умов договору (надсилає відповідний лист, факсограму тощо) у двадцятиденний строк після одержання договору (п. 5.6. Порядку). Спори, пов'язані з укладенням договору пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури м. Харкова, обов'язковість укладення яких встановлена законом, в тому числі при ухиленні від укладення договору однієї або обох сторін, вирішуються в судовому порядку (п. 5.10. Порядку). День набрання чинності рішенням суду, яким вирішено питання щодо переддоговірного спору, вважається днем укладення відповідного господарського договору, якщо рішенням суду не визначено інше (п. 5.11. Порядку). Відповідач в своїх запереченнях зазначає, що ніяких листів від позивача та пропозицій вона не отримала, але належних доказів цього не надає, оскільки в матеріалах справи докази відправлення вказаних листів від 22.09.2014 року та 04.12.2014 року. (а.с. 18,20). Таким чином, такими діями забудовника порушуються права та інтереси територіальної громади міста Харкова на отримання коштів, пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, які мають використовуватися для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова. Відповідно до\~статті 11 Цивільного кодексу України у випадках, встановлених актами цивільного законодавства цивільні права та обов'язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування. Статтею 14 Цивільного кодексу України встановлено, що цивільні обов'язки виконуються у межах встановлених договором або актом цивільного законодавства. Враховуючи те, що існує пряма вказівка закону щодо обов'язковості пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту шляхом укладення відповідного договору, в якому визначаються величина пайової участі, відповідач зобов'язаний укласти зазначений договір. Відмова відповідача від укладання договору грубо порушує права та обов'язки територіальної громади міста Харкова. За ч. 1ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. На підставі викладеного,

Outcome: approved