Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-01 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд з позовом до відповідача про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, мотивуючи позовні вимоги тим, що йому на праві власності належить житловий будинок з господарським будівлями та спорудами, що розташований по [ADDRESS] . Зазначає, що у даному будинку крім нього зареєстрована також його дружина [PERSON] , відповідачка по справі, яка в даному господарстві не проживає з липня 2019 року та на даний час вирішується питання у судовому порядку про розірвання шлюбу з останньою. Вказує, що відповідачка проживає без реєстрації в с. Рідківці Новоселицького району Чернівецької області. Посилається на те, що він своєю працею та коштами підтримує господарство у належному стані, а реєстрація відповідачки перешкоджає йому належно користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд. З посиланням на відповідні норми закону, просить суд визнати [PERSON] такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме будинком, що розташований по [ADDRESS] , так як у добровільному порядку вона не бажає знятися з реєстраційного обліку. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, однак через канцелярію суду подав заяву, в якій позов підтримує повністю та просить розглянути справу за його відсутності. Погоджується на заочний розгляд справи. Відповідач [PERSON] в судове засідання повторно не з`явилася, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи через оголошення, яке розміщене на офіційному веб сайті Судова влада. Будь яких заяв чи клопотань до суду від неї не надходило. Частиною 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних в суду матеріалів. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 223 ЦПК України. Статтею 280 ЦПК України передбачається, що у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, а також якщо відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши подані матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що згідно Інформаційної довідки з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно №70707047 від 18.10.2016 року [PERSON] належить на праві приватної власності житловий будинок за адресою: [ADDRESS] (а.с.7). Як вбачається із копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 04.12.2020 року, [PERSON] уклав шлюб з [PERSON] 28.09.2015 року (а.с. 8). Відповідно до акту обстеження житлово-побутових умов житлового будинку, що розташований по [ADDRESS] , встановлено, що в будинку проживає заявник [PERSON] , [INFO] , його дружина [PERSON] , [INFO] , яка зареєстрована в даному господарстві, однак не проживає за вказаною адресою з липня 2019 року по даний час (а.с. 9). Згідно довідки про склад сім`ї, виданої виконавчим комітетом Неполоковецької селищної ради Кіцманського району Чернівецької області, від 27.10.2020 року до складу сім`ї [PERSON] , який зареєстрований та проживає в [ADDRESS] , входить: дружина [PERSON] , [INFO] (а.с.10) Відповідно до ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. При цьому, відповідно до ч.1 ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Крім того, відповідно до ч.1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно ст.405 ЦК України, член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім"ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла. Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в пункті 39 постанови від 07 лютого 2014 року № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» роз`яснив, що відсутність члена сім`ї понад один рік без поважних причин є юридичним фактом, що є підставою для втрати членом сім`ї права користування житлом. Частиною 1 статті 321 ЦК України встановлено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. При цьому, згідно з вимогами ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Виходячи з викладеного та зважаючи на те, що відповідач змінила місце проживання, вибувши з житлового будинку позивача і з липня місяця 2019 року в цьому житлі не проживає, однак є зареєстрованою за вказаною адресою, а позивач згідно ст.391 ЦК України має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, суд знаходить, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Outcome: approved