Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-21 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири Позовні вимоги мотивує тим, що він є власниками квартири [ADDRESS] . Відповідачка проживає поверхом вище у квартирі [ADDRESS] у тому ж будинку. 05.02.2016 року комісія Львівського комунального підприємства «Вулецьке» обстежила кв. [ADDRESS] на предмет залиття та встановила, що в куті стелі і стіни, біля дверей у житловій кімнаті площею 21,7 кв.м. виявлені плями залиття, про що складено акт. Комісія, проводивши обстеження, дійшла до одноголосного висновку, що причиною залиття є одноразове залиття із квартири [PERSON] . Окрім цього, з кінця жовтня 2018 року і по січень 2019 року його квартиру, відповідач по справі, почала затоплювати систематично, про що свідчать акти комісійного обстеження ЛКП «Вулецьке» від 04.12.2018р. та від 15.01.2019 року. Залиття відбувається у вечірній час, тому він був змушений чотири рази звертатися до ЛКП " ЛКП "Аварійна служба Франківського району", із зверненям про залиття квартири. При виїзді аварійної служби було виявлено залиття квартири мешканцями квартири, яка розташована поверхом вище. Відповідач добровільно відшкодовувати завдану шкоду не бажає попри неодноразові його звернення, які можуть бути підтверджені показам свідків. На підставі вищевикладеного, просить позов задоволити. 20.06.2019 року на адресу суду від відповідача надійшов відзив, в якому зазначає, що причиною залиття квартири [ADDRESS] імовірно стало потрапляння води з горища будинку, через вентиляційну шахту. В грудні 2018 р. відбулось затікання води не тільки в приміщення туалету і ванної квартири [ADDRESS] позивача, а ще й у приміщення туалету її квартири ( [ADDRESS] ) та туалету квартири [ADDRESS] , що знаходиться поверхом вище над її квартирою. Будинок будинку [ADDRESS] є багатоквартирним. Горище перебуває у спільній сумісній власності мешканців будинку, позивач також є відповідальним за утримання горища, а тому підстави покладення на неї відповідальності за затікання квартири позивача з горища не має. Вважає, що розмір визначеної позивачем суми збитків від залиття є суттєво завищеним і документально не підтверджений. На підставі вищевикладеного вважає, що позивачем не надано суду належних та допустимих доказів, про завдання йому відповідачем шкоди та про наявність вини відповідача у спричиненні такої шкоди, просить відмовити повністю в задоволенні позову. В судовому засіданні [PERSON] , позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив позов задоволити. Відповідач в судове засідання не з`явився про причини неявки суд не повідомила. Заслухавши думку позивача, дослідивши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення, з таких підстав. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, до суду може звернутись кожна особа за захистом своїх порушених прав, а також інтересах інших осіб у випадках встановлених законом. За вимогами ст. ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Судом встановлено, що власникам квартири [ADDRESS] є [PERSON] , що підтверджується довідкою з місця проживання про склад сім`ї та прописки № 305 від 28.01.2019 року, виданої ЛКП "Вулецьке". Відповідно до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 30416356 від 24.06.2011 року, власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] . Відповідно до актів про залиття від 05.02.2016 року, 04.12.2018 року, 15.01.2019 року та 15.01.2019 року встановлено, що в результаті обстеження квартири [ADDRESS] виявлено, що в кухні стелі і стіни, біля дверей у житловій кімнаті площею 21, 7 кв. м. виявлені плями залиття, також залито туалет площею 1.0 кв. м., частково стелю та ванну кімнату площею 2.8 кв. м., кут стелі та стіни. Відповідно до висновку експерта № 6318 від 20.05.2020 року розмір шкоди заподіяний залиттям квартири [ADDRESS] становить 17625, 12 (сімдесять тисяч шісот двадцять п`ять) грн. (з ПДВ), в тому числі ринкова вартість матеріалів та будівельних робіт для ремонту залитих приміщень з нарухуванням передбаченим ДСТУ відповідно становить: матеріалів 3060, 72 ( три тисячі шістдесять грн. (з ПДВ), будівельних робіт 14564, 40 ( чотирнадцять тисяч шістдесять чотири) грн. (зПДВ). Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. У відповідності до ч. 1 ст. 4 цього кодексу, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до статті 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном, на зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Згідно з ч. 3 ст.156 Житлового кодексу України, власник квартири та члени його сім`ї повинні дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Відповідно до статті 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними діями, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Верховний суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду під час розгляду цивільної справи № 331/4392/16-ц в постанові від 04.04.2018р. сформулював правовий висновок про те, що відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди. Згідно із роз`ясненнями, наданими у постанові Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Враховуючи викладені положення діючого законодавства саме на власника покладається обов`язок відшкодування шкоди, заподіяної у зв`язку із використанням належного йому майна. З огляду на наведене, оскільки об`єктивними доказами, зібраними при розгляді судом даної справи встановлено, що залиття квартири [PERSON] відбулося внаслідок вини відповідача, то шкода, заподіяна залиттям квартири, підлягає стягненню з відповідача, як власника квартири. Згідно ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеного цим Кодексом. З урахуванням вищевказаного, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності та співставленні, а також виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає позовні вимоги повністю доведеними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Вирішуючи питання про стягнення судових витрат, відповідно до ст.141 ЦПК України, суд вирішує, що такі підлягають стягненню на користь [PERSON] , як вартість проведеного висновку судової будівельно-технічної експертизи у розмірі 4082 гривень, яка була оплачена [PERSON] , згідно з рзрахунку від 02.12.2019 № 895, що міститься у матеріалах даної справи. Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 3 ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. П.3 вказує на те, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, пов`язані із проведенням експертизи. Згідно із ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Вирішуючи питання стягнення судового збору, суд приходить до висновку, що відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідачіа в користь [PERSON] підлягають стягненню понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~На основі вищевикладеного,

Outcome: approved