Jurisdiction: civil
Date: 2017-07-05 00:00:00

17 серпня 2016 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом про стягнення моральної шкоди, в зв"язку з ушкодженням здоров"я з публічного акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат". В подальшому позов було уточнено, позивач [PERSON] просив стягнути моральну шкоду, в зв"язку з ушкодженням здоров"я з публічного акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат" та державного підприємства «Кривбасшахтозакриття». В обґрунтування позовних вимог, позивач посилається на те, що пропрацював на ш. «Першотравнева» РУ «Кривбасруда», правонаступником якого є ПАТ «Криворізький залізорудний комбінат» в період з 1977 року по 1997 рік за професіями: підземний машиніст скреперної лебідки, підземний гірничий робітник очисного вибою, підземний машиніст електровозу, підземний підривник, звільнений з підприємства в звязку з виходом на пенсію. Висновком лікувальної - експертної комісії Українського науково - дослідного інституту промислової медицини 26.01.2010 йому були встановлені чотири професійні захворювання за діагнозами: хронічне обструктивне захворювання легень першої ст. (пиловий бронхіт першої ст., емфізема легень першої ст.); радикулопатія попереково-крижова і шийна з вираженим порушенням біомеханіки хребта, стійким больовим і мязові-тонічним синдромами, периферичним нейроваскулярним синдромом верхніх кінцівок, дв. плечолопатковим пері артрозом, деф. артрозом і пері артрозом ліктьових суглобів першого - другого ст., деф. артрозом дрібних суглобів кистей; нейросенсорна приглухуватість першого ст. (з легким зниженням слуху); ТНТ катаракта першої стадії обох очей. Висновком МСЕК йому первинно 31.03.2010 було встановлено 60% втрати професійної працездатності: 40% - по радикулопатії, 10% - по ХОЗЛ, 5% по туговатості, 5% - по катаракті та встановлено 3 групу інвалідності. При повторному переогляді 04.04.2011 йому також було встановлено 60% втрати професійної працездатності з тими ж відсотками. При наступному переогляді 23.03.2013 позивачу залишили 60% втрати професійної працездатності - на безстроковий термін. Згідно виписок - епікризів позивача йому протипоказана: робота в умовах тяжкої фізичної праці, вимушеної робочої пози, охолоджуючий мікроклімат, дії вібрації, пил, шум, токсичні речовини. Лікарями рекомендовано: контроль АТ, прийом гіпотензивних препаратів, щорічні курси відновної терапії, оздоровлення в санаторії профілакторії, санаторно-курортне лікування (Хмільник, Бердянськ, Приморськ, Солоний лиман, Саки), прийом протизапальних вазоактивних препаратів, хондропротекторів. Окрім моральних страждань від профзахворювань переносить і фізичні страждання: майже постійний ниючий біль та обмеження обєму рухів в попереково-крижовому і шийному відділі хребта з віддачею в плечовий пояс; стріляючий біль в попереково-крижовому відділі хребта при тривалому одно подібному положенні тулуба (сидячи, стоячи) та після фізичного навантаження; біль в плечових суглобах, переважно правому; набряки кистей; оніміння в ногах після фізичного перенавантаження; судоми в литкових мязах, задишка при незначному фізичному навантаженні. В звязку з цим, він звернувся до суду з відповідним позовом та просить у відшкодування моральної шкоди стягнути з відповідачів на його користь 275\~600 гривень, без утримання податку з доходу фізичних осіб. У судовому засіданні представник позивача [PERSON]-[PERSON], який діє на підставі довіреності, просив суд позовні вимоги в частині стягнення моральної шкоди з відповідача державного підприємства «Кривбасшахтозакриття» залишити без розгляду, просив заявлені позовні вимоги про стягнення шкоди на користь позивача [PERSON] у розмірі 275\~600 гривень стягнути з відповідача публічного акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат", як правонаступника, при цьому посилався на обставини, вказані в позовній заяві. Зазначив, що в звязку з чотирма отриманими професійними захворюваннями, втратою працездатності в розмірі 60%, довіритель зазнає фізичного болю та моральних страждань. Представник відповідача ПАТ «КЗРК» [PERSON] позов не визнав. Надав суду письмові заперечення, при цьому зазначивши, що як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] працював на шахті "Об'єднана" Першотравневого Рудоуправління, ш. "Першотравнева-2", ш. "Першотравнева" В/О "Кривбасруда". Згідно розподільчого балансу ВО "Кривбасруда" на 1 липня 1998 року, який міститься в матеріалах справи, активи і пасиви ВО "Кривбасруда" були розділені між новоствореними підприємствами, а саме: Криворізьким державним залізорудним комбінатом та управлінням "Кривбасгідрозахист". Основні фонди (майно) шахт Першотравневого рудоуправління, шахт "Першотравиева -1", "Першотравиева -2", "Першотравиева", "Першотравиева Дренажна " ВО "Кривбасруда" були передані саме Криворізькому державному гірничорудному управлінню гідрозахист». У роз'ясненнях Вищого арбітражного суду від 12.09.1996, №02-5/334 "Про деякі питання практики вирішення спорів, пов'язаних із створенням, реорганізацією та ліквідацією підприємств" зазначено, що у разі виникнення питань, пов'язаних з правонаступництвом, слід здійснювати аналіз документів, що стосуються переходу прав і обов'язків на майно (майнові права) чи його відповідну частину. Як вбачається із наказів, відшкодування виплат у зв'язку з заподіянням каліцтва або іншого ушкодження здоров'я чи заподіянням смерті (регрес) здійснювалося державним виробничим об'єднанням «Кривбасруда» у період до 01.08.1998 року. Після даного періоду вказані виплати відшкодовувалися «Криворізьким державним гірничорудним управлінням гідрозахист» (управління «Кривбасгідрозахист») у зв'язку з наказом Мінпромполітики України від 29.07.1998 №262. Згідно ст. 466 Цивільного кодексу Української РСР із змінами і доповненнями (який діяв з 01.01.1964 до 01.01.2004) в разі реорганізації юридичної особи виплата щомісячних платежів (стаття 65 цього Кодексу), належних з неї в зв'язку з заподіянням каліцтва або іншого ушкодженні здоров'я и заподіянням смерті, покладається на правонаступників юридичної особи. Отже, «Криворізьке державне гірничорудне управління гідрозахист» відповідно до вказаних наказів і розподільчого балансу набуло право на майно та з 01.08.1998 відшкодовувало регресні виплати працівникам шахт Першотравневого рудоуправління, шахт "Першотравнева -1", "Першотравнева -2", "Першотравнева", «Першотравнева», «Першотравнева-Дренажна», тому воно стало правонаступником прав та обов'язків вказаних шахт. Наказом Міністерства промислової політики України № 315 від 25 червня 2004 року створено державне підприємство «Кривбасшахтозакриття» на базі майна підприємства "Кривбасреструктуризація" та інституту "Кривбаспроект". Згідно п. 11 Міністерства промислової політики України № 315 від 25.06.2004 «Про створення Державного підприємства «Кривбасшахтозакриття»», правонаступником Майнових і немайнових прав та обов'язків ДП «Кривбасреструктуризація» є ДП "Кривбасшахтозакриття" згідно з розподільчим балансом. Наказом Мінпромполітики України від 28.01.05 №38 було ліквідовано ДП «Кривбасреструктуризація» та на підставі передавального акту передано на баланс ДП «Кривбасшахтозакриття» майно ДП «Кривбасреструктуризація». Наказом Міністерства промислової політики України № 104 від 17 березня 2006 року, було ліквідовано управління "Кривбасгідрозахист". Згідно п. 4 цього наказу ДП «Кривбасшахтозакриття» на підставі передавального акту прийняло на баланс до статутного фонду майно ДП «Кривбасгідрозахист», яке залишилось після задоволення вимог кредиторів», а також забезпечило подальшу реалізацію проекту ліквідації шахти "Першотравнева" і переводу у спеціальних режим гідрозахисту гірничих робіт та селітебних територій Тернівського району ("Реструктуризація ПО "Кривбасруда""). Як вбачається із Статуту "ДП "Кривбасшахтозакриття" (нова редакція), затвердженою Наказом Міністерства промислової політики України від 13.02.2014 №63, І Державне підприємство "Кривбасшахтозакриття" створене на частках майна Державною підприємства "Кривбасреструктуризація" (наказ Міністерства промислової політики України від 28.01.05 №38), Державного інституту по проектуванню підприємств гірничорудної промисловості "Кривбаспроект", Державного гірничорудного управління "Кривбасгідрозахист" (наказ Міністерства промислової політики України від 17.03.2006 №104) та є правонаступником прав і обов'язків стосовно цього майна згідно з розподільчим балансом. Згідно довідки "ДП "Кривбасшахтозакриття", відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 02.03.1998 №258 "Про спеціальний режим структуризації гірничорудних підприємств Кривбасу ....", від 23.11.1998 №1847 "Про подальшу реструктуризацію підприємств із Підземного видобутку залізної руди у Криворізькому басейні" та наказів Міністерства промислової політики України від 29.07.1998 №262 "Про створення управління "Кривбасгідрозахист", від 25.04.2002 №203 "Про заходи, пов'язані з реструктуризацією гірничорудних підприємств Криворізького басейну", від 25.06.2004 №315 "Про створення державного підприємства "Кривбасшахтрзакріиття"; архівні документи ліквідованих рудоуправлінь та шахт В/О "Кривбасруда", архівні документи ліквідованих рудоуправлінь (Першотравневе рудоуправління) та шахт ВО "Кривбасруда" ("Першотравнева-1", "Першотравнева "-2, "Першотравнева", "Першотравнева Дренажна) також ліквідованих державних підприємств "Кривбасреструктуризація" та "Кривбасгідрозахист" знаходяться в ДП "Кривбасшахтозакриття ". Таким чином, "ДП "Кривбасшахтозакриття" відповідно до вказаних Наказів і розподільчого балансу в подальшому, після ліквідації правління "Кривбасгідрозахист", набуло право на майно шахт Першотравневого рудоуправління, шахт "Першотравнева -1", "Першотравнева -2", "Першотравнева", "Першотравнева Дренажна ", тому воно є на даний час правонаступником прав та обовязків вказаних шахт, в тому числі на яких працював позивач. Отже, ПАТ «Кривбасзалізрудком» є неналежним відповідачем по справі, оскільки не є правонаступником прав та обовязків шахт, на яких працював [PERSON]. Вислухавши представників сторін, вивчивши письмові матеріали справи, оцінивши у сукупності докази, надані сторонами в обґрунтування своїх вимог та заперечень, суд приходить до висновку, що частину позовних вимог щодо стягнення моральної шкоди з державного підприємства «Кривбасшахтозакриття» необхідно залишити без розгляду, а заявлені позовні вимоги про стягнення шкоди на користь позивача [PERSON] з публічного акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат" необхідно задовольнити частково, з наступних підстав. Судом встановлено, відповідно до записів, які містяться в трудовій книжці, на імя [PERSON], який пропрацював з 07.02.1977 по 22.09.1997 за професіями: підземний машиніст скреперної лебідки, підземний гірничий робітник очисного вибою, підземний машиніст електровозу, підземний підривник в ш. «Першотравнева» РУ «Кривбасруда» (правонаступником являється ПАТ «КЗРК»). Звільнений з підприємства в звязку з виходом на пенсію. з [PERSON] розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання №19, складений від 18.02.2010, комісією в складі представників керівництва ПАТ «КЗРК», страхового експерту Фонду соціального страхування, Дзержинська СЕС, в пункті 16 [PERSON] вказано обставини, при яких [PERSON] отримав чотири професійні захворювання, саме робота на підприємстві відповідача в умовах перевищення гранично допустимих показників шкідливих речовин в повітрі в декілька разів, оскільки працюючи підземним машиністом скреперної лебідки, підземним гірничим робітником очисного вибою з 07.02.1977 до 02.01.1979, з 13.11.1996 по 22.09.1997, підземним машиністом скреперної лебідки, підземним гірничим робітником очисного вибою з виробництвом вибухових робіт з 02.01.1979 по 10.03.1981, з 01.11.1985 по 22.11.1993, підземним машиністом електровозу з 27.04.1983 по 01.10.1984, підземним підривником з 01.10.1984 до 01.11.1985 виконував роботи, які характеризувались запиленістю повітря робочого простору, що перевищувала ГДК, шумом, що перевищував ГДР, несприятливими мікрокліматичними умовами, а також, крім професії підземний машиніст електровозу, підвищеним рівнем фізичного навантаження та ТНТ. В пункті 19 конкретно винними визнані: адміністрація шахт «Об`єднана, «Першотравнева 2» та «Першотравнева» Першотравневого РУ виробничого об`єднання «Кривбасруда», які допустили порушення вимог ст. 13 Закону України «Про охорону праці», ст. 153 КЗпП України, а винних осіб встановити не можливо, в звязку з тривалою роботою в ПАТ «КЗРК», впродовж 19 років 1 місяця. Відповідно до висновку МСЕК 31.03.2010 йому первинно було встановлено 60% втрати професійної працездатності, із яких 40% - радикулопатія, 10% - по ХОЗЛ, 5% - глухуватість, 5% - по ТНТ - катаракта, наступним висновком МСЕК 05.04.2011 йому повторно було встановлено 60% втрати професійної працездатності, із яких 40% - радикулопатія, 10% - по ХОЗЛ, 5% - глухуватість, 5% - по ТНТ катаракта, та визнано інвалідом третьої групи; наступним висновком МСЕК 26.03.2013 йому повторно було встановлено 60% втрати професійної працездатності, із яких 40% - радикулопатія, 10% - по ХОЗЛ, 5% - глухуватість, 5% - по ТНТ катаракта, та визнано інвалідом третьої групи безстроково. За висновком лікарів противопоказано робота в умовах тяжкої фізичної праці, вимушена робоча поза, охолоджуючий мікроклімат, дії вібрації, пил, шум, токсичні речовини. Відповідно медичних довідок, [PERSON] в звязку з погіршенням стану здоровя неодноразово знаходився на стаціонарному лікуванні в Інституті промислової медицини та в комунальних закладах міських лікарень м. Кривого Рогу. Висновком лікувальної - експертної комісії Українського науково - дослідного інституту промислової медицини 26.01.2010 встановлено чотири професійні захворювання за діагнозами: - хронічне обструктивне захворювання легень першої ст. (пиловий бронхіт першої ст., емфізема легень першої ст.); - радикулопатія попереково крижова і шийна з вираженим порушенням біомеханіки хребта, стійким больовим і м`язово тонічним синдромами, периферичним нейроваскулярним синдромом верхніх кінцівок, дв. Плечолопатковим пері артрозом, деф. артрозом і пері артрозом ліктьових сулобів першого другого ст., деф. артрозом дрібних суглобів кистей; - нейросенсорна приглухуватість першого ст. (з легким зниженням слуху); - ТНТ катаракта першої стадії обох очей. Згідно медичних документів лікарями встановлено рекомендації: контроль АТ, прийом гіпотензивних препаратів, щорічні курси відновної терапії, оздоровлення в санаторії профілакторії, санаторно курортне лікування (Хмільник, Бердянськ, Приморськ, Солоний лиман, Саки), прийом протизапальних вазоактивних препаратів, хондропротекторів. Таким чином, слід вважати, що самим фактом втрати позивачем [PERSON] професійної працездатності, в зв'язку з чотирма отриманими професійними захворюваннями, які виникли через вплив шкідливих факторів під час роботи протягом тривалого часу у відповідача, йому спричинена моральна шкода, яка згідно ст.\~237-1\~КЗпП України\~може бути відшкодована одноразово за рахунок відповідача. За таких обставин, вимоги позивача до ПАТ «КЗРК» є обґрунтованими і не суперечать чинному законодавству. Відповідно до ч. 2 ст. 153 КЗпП України забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Частиною першої ст. 237-1 КЗпП України передбачено відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику у разі порушення його законних прав, що призвело до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. У пункті 13 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз'яснено, що відповідно до статті 237-1 КЗпП України за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин, зокрема, виконання робіт у небезпечних для життя і здоров'я умовах, яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов'язок по відшкодуванню моральної (немайнової) покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності. Відповідно до роз'яснень, які містяться в пунктах 1 - 14 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди", відшкодування шкоди, заподіяної працівникові ушкодженням його здоров'я від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, провадиться згідно із законодавством про страхування від нещасного випадку. Це законодавство складається з Основ законодавства України про загальнообов'язкове державне соціальне страхування, Закону України від 23 вересня 1999 року № 1105-ХІУ "Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності", Закону України від 14 жовтня 1992 року № 2694-ХІІ "Про охорону праці", КЗпП України, а також законодавчих та інших нормативно-правових актів. Спори про відшкодування шкоди повинні вирішуватися за законодавством, яке було чинним на момент виникнення у потерпілого права на відшкодування шкоди. Право на відшкодування шкоди настає з дня встановлення потерпілому МСЕК стійкої втрати професійної працездатності. Оскільки позивачу первинко висновком МСЕК встановлено 60% втрати професійної працездатності, тобто встановлено наявність пошкодження здоров'я внаслідок професійного захворювання, що надало йому право на відшкодування моральної шкоди роботодавцем, суд приходить до висновку, що до правовідносин сторін не мають застосовуватися Правила відшкодування власником підприємства, установи і організації або уповноваженим ним органом шкоди, заподіяної працівникові ушкодженням здоров'я повязаним з виконанням ним трудових обов'язків, затверджені Постановою КМУ №472 від 23.06.1993. У відповідності до положень цих Правил моральна шкода відшкодовується за заявою потерпілого про характер моральної втрати чи висновком медичних органів у вигляді одноразової грошової виплати або в іншій матеріальній формі, розмір якої визначається в кожному конкретному випадку на підставі домовленості сторін (власника, профспілкового органу і потерпілого або уповноваженої ним особи); рішення комісії по трудових спорах; рішення суду. Розмір відшкодування моральної шкоди не може перевищувати 150 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян незалежно від інших будь-яких виплат. Доводи представника ПАТ «Кривбасзалізрудком» про те, що товариство не є правонаступником шахт, під час роботи на яких позивачем отримано професійне захворювання, яке потягло за собою втрату професійної працездатності, судом відхиляються з огляду на наступне. Так, як зазначалося вище, [PERSON] з 07.02.1977 по 22.09.1997 працював за професіями: підземний машиніст скреперної лебідки, підземний гірничий робітник очисного вибою, підземний машиніст електровозу, підземний підривник в ш. «Першотравнева» РУ «Кривбасруда». Звільнений у зв'язку з виходом на пенсію. Відповідно до постанови КМУ від 2 березня 1998 року № 258 «Про спеціальний режим реструктуризації гірничо\-рудних підприємств Кривбасу, гірничо-хімічних підприємств Яворівського і Роздольського "Сірка" та Стебницького "Полімінерал" Львівської області», п. 1 наказу Міністерства промислової політики України від 29.07.1998 № 263 Державне виробниче об'єднання по видобутку руд підземним способом «Кривбасруда» було перейменовано у Державне підприємство «Криворізький державний залізорудний комбінат». Згідно п. 2 наказу Міністерства промислової політики України від 29.07.1998 № 263 правонаступником перейменованого Державного виробничого обєднання по видобутку руд підземним способом «Кривбасруда» було призначене Державне підприємство «Криворізький державний залізорудний комбінат». Відповідно до п. 1 наказу Міністерства промислової політики України «Про реорганізацію Криворізького державного залізорудного комбінату» від 12.07.1999 № 248 та п. 1 наказу Державної акціонерної компанії «Укррудпром» від 31.12.1999 року № 347 Державне підприємство «Криворізький державний залізорудний комбінат» шляхом реорганізації було перетворено у Дочірнє підприємство «Криворізький державний залізорудний комбінат» Державної акціонерної компанії «Укррудпром». Згідно п. 3 наказу Державної акціонерної компанії «Укррудпром» від 31.12.1999 № 347 Дочірнє підприємство «Криворізький державний залізорудний комбінат» є правонаступником реорганізованого Державного підприємства «Криворізький державний залізорудний комбінат». Відповідно до спільного наказу Державного комітету промислової політики України та Фонду державного майна України від 19.02.2001 № 66/245 «Про реорганізацію Дочірнього підприємства «Криворізький державний залізорудний комбінат» та п. 1 наказу Державної акціонерної компанії «Укррудпром» від 30.07.2001 № 290 Дочірнє підприємство «Криворізький державний залізорудний комбінат» Державної акціонерної компанії «Укррудпром» шляхом реорганізації було перетворено у Відкрите акціонерне товариство «Криворізький залізорудний комбінат», правонаступником якого є ПАТ «Кривбасзалізрудком». Отже, правонаступником усіх прав та обов'язків Державного виробничого об'єднання по видобутку руд підземним способом «Кривбасруда» (у структурних підрозділах якого працював позивач) є ПАТ «Кривбасзалізрудком». Таким чином, не дотримання ш. «Першотравнева» РУ «Кривбасруда» (правонаступник ПАТ «Кривбасзалізрудком») вищевказаних положень ч.ч. 2, 4 ст. 153 КЗпП України, призвело до того, що він втратив працездатність. З урахуванням вищевикладених правових норм та відповідно до роз'яснень Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди)» з наступними змінами, факт заподіяння моральної шкоди повязують не лише зі станом напруженості під впливом сильнодіючого впливу, яким є стрес, а із наявністю втрат фізичного і психічного характеру, які тягнуть за собою порушення нормальних життєвих зв'язків потерпілого, зменшення його суспільної активності, потребують від нього додаткових зусиль для організації життя. Як зазначено в п. 4.1. Рішення Конституційного Суду України від 27 січня 2004 року по справі № 1-9/2004 ушкодження здоров'я, заподіяні потерпілому під час виконання трудових обов'язків, незалежно від ступеня втрати професійної працездатності спричинюють йому моральні та фізичні страждання. У випадку каліцтва потерпілий втрачає працездатність і зазнає значно більшої моральної шкоди, ніж заподіяна працівникові, який не втратив професійної працездатності. Доводи представника відповідача про те, що структурнийц підрозділ, у якому працював позивач, був ліквідований та ПАТ «Кривбасзалізрудком» не є їх правонаступником, як таких, що передані до управління «Кривбасгідрозахист», судом теж відхиляються з огляду на наступне. Згідно ч.ч.І, 2 ст.37, ч. 1 ст.466 Цивільного кодексу Української РСР із змінами і доповненнями (який діяв з 01.01.1964 до 01.01.2004), юридична особа припиняється шляхом ліквідації або реорганізації (злиття, поділу або приєднання). При злитті і поділі юридичних осіб майно (права і обов'язки) переходить до нововиниклих юридичних осіб. При приєднанні юридичної особи до іншої юридичної особи її майно (права і обов'язки) переходить до останньої. Майно переходить в день підписання передаточного балансу, якщо інше не передбачене законом або постановою про реорганізацію. В разі реорганізації юридичної особи виплата щомісячних платежів (стаття 465 цього Кодексу), належних з неї в зв'язку з заподіянням каліцтва або іншого ушкодження здоров'я чи заподіянням смерті, покладається на правонаступників юридичної особи. Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 19 Закону України «Про господарські товариства» від 19 вересня 1991 року № 1576-ХІІ із змінами і доповненнями, припинення діяльності товариства відбувається шляхом його реорганізації (злиття, приєднання, поділу, виділення, перетворення) або ліквідації з дотриманням вимог антимонопольного законодавства. Реорганізація товариства відбувається за рішенням вищого органу товариства. Реорганізація товариства, що зловживає своїм монопольним становищем на ринку, може здійснюватися також шляхом його примусового поділу в порядку, передбаченому чинним законодавством. При реорганізації товариства вся сукупність прав та обов'язків товариства переходить до його правонаступників. Аналогічні положення закріплено й ч.ч. 1, 7 ст. 34 Закону України «Про підприємства в Україні» від 27 березня 1991 року № 887-ХІІ, який діяв до 01.01.2004. Отже, законодавством України чітко врегульовано порядок реорганізації підприємств та визначення їх правонаступників у разі проведення такої реорганізації. На підставі наказу виробничого об'єднання по видобутку руд підземним способом «Кривбасруда», правонаступником якого є ПАТ «Кривбасзалізрудком», № 349 від 20.09.1989, зміни у який внесено наказом №423 від 01.11.1989, з 01 жовтня 1989 року ліквідовано Першотравневе рудоуправління. Цим же наказом створено у складі об'єднання наступні структурні одиниці: шахта «Першотравнева-1» та шахта «Першотравнева-2». Наказом виробничого об'єднання по видобутку руд підземним способом «Кривбасруда», правонаступником якого є ПАТ «Кривбасзалізрудком», № 169 від 26 грудня 1994 року шахта «Першотравнева-1» та шахта «Першотравнева-2» ліквідовані і для доробки підготовлених запасів родовища утворена шахта «Першотравнева» на правах структурної одиниці виробничого об'єднання по видобутку руд підземним способом «Кривбасруда», правонаступником якого є ПАТ «Кривбасзалізрудком». Наказом виробничого об'єднання по видобутку руд підземним способом «Кривбасруда», правонаступником якого є \~ПАТ «Кривбасзалізрудком», № 1 від 05 січня 1998 року з 01 січня 1998 року ліквідовано шахту «Першотравнева», як структурну одиницю об'єднання. З вищевикладеного вбачається, що на виробничому об'єднанні ш. «Першотравнева», правонаступником якого є ПАТ «Кривбасзалізрудком», у період роботи позивача було проведено реорганізацію, однак питання про відокремлення новостворених структурних підрозділів, із визначенням правонаступників, жодного разу не ставилось. Таким чином, професійне захворювання позивача виникло зокрема під час його перебування у трудових відносинах з виробничим об'єднанням ш. «Першотравнева», правонаступником якого є ПАТ «Кривбасзалізрудком», на якого законодавством покладено обов'язок забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці, чого в даному випадку роботодавцем зроблено не було, що потягло за собою втрату позивачем професійної працездатності та завдає йому моральних страждань. Посилання представника відповідача ПАТ «Кривбасзалізрудком» на практику розгляду аналогічних справ є безпідставними та суперечать чинному законодавству, згідно якого суд вирішує справи відповідно до Конституції України, законів України та міжнародних договорів, згода на обовязковість яких надана Верховною Радою України ( ч. 1 ст. 8 ЦПК України). В судовому засіданні встановлено, що в зв'язку з професійним захворюванням позивачу заподіяно моральну шкоду, яка полягає в тому, що він втратив професійну працездатність. Більш того, враховуючи його захворювання, він не може виконувати навіть домашню роботу, яку він виконував до того, як отримав захворювання. Був порушений не тільки його звичайний спосіб життя, але й звичайний спосіб життя його оточуючих. Через втрату свого здоров'я йому у багатьох звичайних життєвих ситуаціях потрібна стороння допомога і усвідомлюючи це, він також зазнає моральних страждань. Виходячи із наведених вище обставин, суд вважає, що позивачу [PERSON] заподіяно моральну шкоду, і він має право на її відшкодування. Визначаючи розмір моральної шкоди, суд враховує ступінь, характер, обсяг і тривалість страждань, а саме погіршення стану здоров'я позивача, те, що професійна працездатність в зв'язку з професійним захворюванням втрачена, час протягом якого позивач працював у відповідача на посадах пов'язаних з виникненням професійного захворювання. Разом з тим, при вирішенні питання про розмір відшкодування моральної шкоди заподіяної позивачу, суд врахувує роз'ясненння п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року (з подальшими змінами) «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» і приходить до висновку про необхідність стягнення моральної шкоди в сумі 30 000 гривень. Згідно ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнений від сплати судового збору. Відповідно до ч. 3 ст. 88 ЦПК України якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави. Враховуючи вищевикладене та

Outcome: partial