Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-30 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Державного підприємства « Конотопський авіаремонтний завод «Авіакон» про визнання протиправним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани та стягнення моральної шкоди в розмірі 10 тисяч гривень. В обґрунтування позову зазначає , що він з 2002 року працює на Державному підприємстві «Конотопський авіаремонтний завод «Авіакон» на різних посадах. На даний час займає посаду начальника дільниці ремонтно-будівельної. 05.09.2019 року директором Державного підприємства «Конотопський авіаремонтний завод «Авіакон» Марченком О.І. згідно наказу №278 , його притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани за неналежне виконання п.п. 1.5, 2.1, 2.5, 2.6, 2.7, 2.11 Посадової інструкції ПІ №87-18-11-17 від 18.04.2017 року. Накладення дисциплінарного стягнення вважає незаконним за наступних підстав. В липні 2019 року підпорядковані йому працівники виконували роботи по будівництву альтанки для паління на базі відпочинку «Чайка», яка перебуває на балансі підприємства та розташована у с.Таранське Конотопського району. Всі необхідні для проведення робіт будівельні матеріали було завезено на територію будинку відпочинку і після закінчення робочого дня поміщувалися в окреме приміщення під замок, а ключ зберігався у комірниці. Роботою бригади керував призначений ним старший бригади. 12.07.2019 року роботи по будівництву альтанки були завершені, залишкові будматеріали поміщено до окремого приміщення на сховище. Близько 17 годин 30 хвилин йому повідомили, що його підлеглий муляр дільниці [PERSON] намагався скоїти крадіжку залишкових будматеріалів з території будинку відпочинку, однак був затриманий працівниками поліції. По даному факту було відкрито кримінальне провадження щодо скоєння [PERSON] кримінального правопорушення, передбаченого ст.15 ч.2 ст. 185 ч.1 КК України. За наслідками розгляду справи [PERSON] притягнуто до кримінальної відповідальності, а до нього, з порушенням строків та порядку накладення дисциплінарного стягнення, після сплину майже двох місяців, без отримання пояснень застосовано догану. Згідно положень КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, тобто таке рахується з 12.07.2019 року, а йому було оголошено догану більш, ніж через місяць від вказаної дати. Крім того, в порушення закону, перед застосуванням стягнення йому не було запропоновано надати пояснення, з актом службового розслідування його також не було ознайомлено. В наказі відсутня належна аргументація оголошення догани, лише мається посилання на порушення ряду пунктів посадової інструкції, які ніякого відношення до випадку скоєння крадіжки муляром дільниці [PERSON] будівельних матеріалів з території бази відпочинку «Чайка» не мають, а посадова інструкція ПІ №87-18-11-17 від 18.04.2017 року є недійсною. Наказом по підприємству №111 від 28.03.2018 року дільниця ремонтно-будівельна була розформована та створено відділ капітального - будівництва з виконанням інших функцій та підпорядкування. Нової посадової інструкції розроблено не було. Будь-які дані, які б свідчили про порушення ним обов`язків працівника, визначених ст. 139 КЗпП України, у відповідача відсутні, а догана застосована з порушенням вимог трудового законодавства, в зв`язку з чим спірний наказ № 278 від 05.09.2019 року підлягає скасуванню як незаконний. Незаконним притягненням його до дисциплінарної відповідальності порушено його права та гарантії як працівника , що призвело до страждань, втрати впевненості в завтрашньому дні та побоюваннях незаконного звільнення з боку адміністрації підприємства, де він працює, і вказане приводить до необхідності прикладання ним додаткових зусиль по організації свого життя. Вказаними обставинами йому заподіяно моральну шкоду, яку він оцінює в 10 тисяч гривень та просить стягнути на його користь з ДП «Конотопський авіаремонтний завод «Авіакон» , а також покласти на відповідача судові витрати. В судовому засіданні позивач [PERSON] вимоги підтримує, прохає їх задовольнити та пояснив, що за характером роботи він контролює декілька будівельних об`єктів, тому, являючись посадовою особою, має право призначити на об`єкті, що будується, бригадира, що було зроблено і при будівництві альтанки на базі відпочинку, оскільки на той час в нього було вісім об`єктів. Враховуючи, що альтанки будувалися поза межами міста, з метою недопущення надмірних транспортних витрат, будівельні матеріали були отримані з невеликим запасом, на той випадок, як чогось не буде вистачати. Така практика застосовувалася на підприємстві завжди і будь-які обмеження чи заборони з цього приводу ні в його посадовій інструкції, ні в інших локальних актах, не передбачені. По завершенні будівництва залишки матеріалів ним здавалися на склад, що було зроблено і після завершення будівництва альтанок. Ніяких непорозумінь з цього приводу за весь час перебування його на посаді не виникало. У спірному випадку він діяв за напрацьованою практикою, залишки матеріалів були незначними і він в перший робочий день після завершення робіт їх здав на склад підприємства. Після проведеної службової перевірки, саме після якої його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, вже після застосування до нього догани, на підприємстві було видано наказ № 331 від 18.10.2019 року про налагодження діяльності дільниці ремонтно-будівельної, яким передбачалося проведення заходів по врегулюванню діяльності підрозділу та узгодження питань щодо звітності та руху залишків матеріальних цінностей. Тобто, виходячи з обгрунтування накладення на нього стягнення, яке викладено у відзиві, відповідач не мав права застосовувати стягнення за наявність і зберігання залишків матеріалів на території будинку відпочинку «Чайка» , в той час, коли вказане питання тільки мало бути врегульовано після 18.10.2019 року і вказаний факт, трактувати як недобросовісне виконання ним посадових обов`язків. Як у подальшому з`ясувалося , [PERSON] , який вчинив замах на крадіжку будівельних матеріалів, був одразу звільнений з підприємства за угодою сторін , а 25 липня 2019 року уклав з представником відповідача угоду про примирення, яка в подальшому була затверджена судом, тобто визнав свою винуватість . Його притягнули до дисциплінарної відповідальності протиправно, без відібрання пояснень, поза межами строку, визначеного законом. В день вчинення крадіжки він пояснював, що відповідно до своїх посадових обов`язків провів інструктаж з працівниками і що підлеглому [PERSON] не надавав ніяких вказівок щодо перевезення залишків матеріалів. На той час до нього претензій ніхто не пред`являв. Перед притягненням його до відповідальності, його про це до відома не поставили, не пропонували подати будь-які пояснення. 03.09.2019 року до нього підійшла працівник служби безпеки , повідомила, що проводиться перевірка, тому збирають інформацію від підрозділів і попрохала письмово викласти , яким чином, як була організована робота по будівництву альтанок в частині використання матеріалів, тому він склав службову записку , в якій виклав , яким чином були отримані та здані залишки матеріалів , які стосувалися будівництва альтанок. Вказану записку було використано адміністрацією як його пояснення перед застосуванням стягнення, однак це не відповідає дійсності. Йому жодного разу не пропонували надати пояснення з приводу притягнення до відповідальності саме його. Представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просить їх задовольнити. Звертає увагу суду на те, що позивача [PERSON] притягнуто до дисциплінарної відповідальності незаконно, оскільки стягнення накладено поза межами строку застосування, передбаченого КЗпП України, у позивача не були відібрані пояснення перед застосуванням стягнення і, до того ж, виходячи зі змісту наказу, стягнення застосовано за недобросовісне виконання посадових обов`язків, а такі обов`язки не були узгоджені та закріплені локальними актами станом на дату накладення стягнення. До того ж, вважає, що накладення стягнення і з моральної точки зору є неприпустимим, в той час, як особа, яка визнала винуватість у вчиненні замаху на крадіжку , відповідачем була звільнена за угодою сторін, що в подальшому надасть переваги у здійсненні права на працевлаштування і отриманні допомоги в разі безробіття, а позивач через накладене стягнення був позбавлений певних виплат, що потягло моральні страждання і такі обставини дають підстави для стягнення на його користь моральної шкоди в силу ст. 237-1 КЗпП України . Представник відповідача Колесников І.Г. в судовому засіданні заперечував проти позовних вимог, посилаючись на те, що догана була оголошена у відповідності до вимог законодавства. В задоволенні позову просив відмовити. На обгрунтування заперечення проти позову пояснив про наступне. 12 липня 2019 року муляром дільниці ремонтно-будівельної ДП «Авіакон» [PERSON] була вчинена крадіжка з території бази відпочинку «Чайка» будівельних матеріалів. Наказом по підприємству від 17.07.2019 №225 за фактом крадіжки було призначено службове розслідування, а наказом від 07.08.2019 №248 у зв`язку з призначенням Конотопським міськрайонним судом Сумської області підготовчого судового засідання у кримінальному провадженні про обвинувачення [PERSON] за ст. 15 ч.2 ст.185 ч.1 КК України було продовжено термін проведення службового розслідування до винесення остаточного судового рішення по справі. Вироком Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 29 серпня 2019 у справі № 577/3512/19 (провадження №1-кп/577/441/19) [PERSON] було визнано винним за ч.2 ст.15 ч.1 ст.185 КК України у вчиненні закінченого замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжка) і винесено вирок. Актом службового розслідування, затвердженим директором підприємства, від 04.09.2019, зроблено висновок, що відповідальною особою за наявністю залишків будівельних матеріалів на території бази відпочинку «Чайка» та зберігання будівельних матеріалів є начальник дільниці ремонтно-будівельної [PERSON] , встановлено факти недобросовісного виконання ним посадових обов`язків, а саме не дотримання вимог п.1.5, 2.1, 2.5, 2.6, 2.7, 2.11 Посадової інструкції ПФ№87-18-11-17 від 18.04.2017, що проявилось в незабезпеченні належної організації зберігання будівельних матеріалів на дільниці виконання робіт - на території бази відпочинку «Чайка» та не здійсненню заходів по ефективному використанню оборотних фондів, що призвело до наявності залишків будівельних матеріалів на території бази відпочинку «Чайка», що створили сприятливі умови для здійснення крадіжки. В акті службового розслідування встановлено та підтверджується первинним документами, що [PERSON] отримав зі складу для будівництва альтанок на території бази відпочинку «Чайка» будівельні матеріали. Під час службової перевірки були вивчені дефектні акти на виготовлення альтанок для паління на території бази відпочинку «Чайка» від 12.04.2019, затверджені ТВО заступника директора підприємства з розвитку, локальні кошториси на будівельні роботи , відомості ресурсів до локального кошторису №2-1-1 на будівельні роботи, які були перевірені [PERSON] , про що свідчить його підпис. При цьому було з`ясовано, що черепиця покрівельна бітумна була виписана зі складу у значно більшій кількості, ніж передбачено відомістю ресурсів, а саме 19,2 м2 замість розрахованих 15,96 м2, що на 3,24 м2 більше , ніж передбачено по кошторису, та на 5,1 м2 більше ніж було використано фактично. 19.04.2017 року згідно наказу № 713 [PERSON] був переведений на посаду начальника дільниці ремонтно-будівельної і ознайомлений цього ж дня з посадовою інструкцією начальника дільниці ремонтно-будівельної ПІ№87-18-11-17 , про що свідчить його підпис. Відповідно до п.1.1 посадової інструкції, основним завданням начальника дільниці ремонтно-будівельної є виконання плану будівельно-монтажних робіт та завершення робіт на об`єктах підприємства у встановлені терміни при ефективному використанні трудових, матеріальних і фінансових ресурсів і високій якості робіт. Пунктом 1.5 інструкції передбачено, що у своїй діяльності начальник дільниці ремонтно-будівельної керується чинним законодавством, державними і галузевими правовими і нормативними документами галузевого призначення, діючими будівельними нормами, затвердженим планом капітального будівництва і ремонту будівль і споруд, наказами директора' підприємства, вказівками головного інженера, виробничими планами, «Політикою в області якості та безпеки», «Керівництвом з якості», організаційно-розпорядчою документацією що діє, нормативно-технічною документацією, а також цією посадовою Інструкцією. Начальник дільниці ремонтно-будівельної виконує обов`язки, зокрема: здійснює керівництво виробничо-господарською діяльністю дільниці (п.2.1 посадової інструкції); у разі потреби складає заявки на необхідні будівельні матеріали (п.2.5);організовує отримання матеріалів зі складу, їх зберігання на дільниці виконання робіт (п. 2.6);забезпечує економне витрачання будівельних матеріалів (2.7) ; видає зміні завдання і приймає закінчені роботи (2.11). Але [PERSON] не дотримався розробленої кошторисної документації, склав заявки (вимоги) на отримання будівельних матеріалів, зокрема черепиці, в значно більшій кількості, ніж було необхідно, що свідчить про неналежне отримання матеріалів з складу, не здійснив належне керівництво підпорядкованими особами. За висновками акту розслідування, саме дані порушення трудової дисципліни, допущені [PERSON] , і призвели до наявності залишків будівельних матеріалів на території бази відпочинку «Чайка» та створення сприятливих умов для здійснення крадіжки. Крім того, комісією, що проводила дану перевірку, запропоновано директору підприємства притягнути до дисциплінарної відповідальності начальника дільниці ремонтно будівельної [PERSON] . У відповідності до вимог трудового законодавства після встановлення особи, яка допустила порушення трудової дисципліни, що відбулось за результатами проведеного службового розслідування від 04.09.2019, було видано наказ від 05.09.2019 № 278, яким оголошено догану начальнику дільниці ремонтно-будівельної [PERSON] . В даному випадку, дата затвердження акту розслідування і є датою виявлення проступку. Тому, відповідачем при винесенні спірного наказу не було порушено вимоги ст. 148 КЗпП України. Крім того, перше пояснення було надано начальником дільниці ремонтно- будівельної [PERSON] 12.07.2019. Також, під час проведення службового розслідування 02.08.2019 [PERSON] було запропоновано надати письмові пояснення по переліку питань, що стосуються отримання будівельних матеріалів зі складу та зберігання на території бази відпочинку «Чайка». Але надати таке пояснення [PERSON] відмовився, що свідчить що він не сприяв ходу проведення розслідування. Факт відмови було засвідчено актом про відмову надання письмових пояснень. Таким чином, [PERSON] мав змогу під час проведення перевірки надати пояснення, але з власної волі відмовився від цього. Надана в подальшому службова записка [PERSON] від 03.09.2019 та наявні в ній пояснення були прийняті до уваги під час винесення наказу від 05.09.2019 №278, оскільки її зміст повністю підтвердив висновки службової перевірки. Так [PERSON] визнає, що будівельні матеріали були завезені на територію бази відпочинку «Чайка» у більшій кількості, ніж передбачено у кошторисі. Також , [PERSON] додано копії здавальних накладних, що свідчить про повернення залишків будівельних матеріалів на склад 16.07.2019. Отже, від [PERSON] були відібрані письмові пояснення, тобто працівнику була надана можливість захищатись і доводити відсутність своєї провини та порушення. Що стосується посилань [PERSON] на не ознайомлення його з актом службового розслідування, то зазначив, що службове розслідування було проведено саме на виконання наказу директора підприємства від 17.07.2019 №225. Складений комісією акт розслідування був і наданий на затвердження директору підприємства, як того вимагав даний наказ. Також, [PERSON] в позовній заяві стверджує, що посадова інструкція ПІ№87-18-11-17 від 18.04.2017 є недійсною,, оскільки наказом по підприємству від 18.03.2018 року №111 дільниця ремонтно-будівельна була розформована та створено відділ капітального будівництва з виконання інших функцій та підпорядкування. Зміни в організації виробництва та праці, передбачені в даному наказі, повинні були відбутись з 01.06.2018 року, але наказом від 10.04.2018 №130 дія даного наказу відмінена. Таким чином, з дати призначення (19.04.2017) та по дату притягнення до дисциплінарної відповідальності (05.09.2019) [PERSON] обіймав посаду начальника дільниці ремонтно-будівельної та повинен був керуватись посадовою інструкцією начальника дільниці ремонтно-будівельної ПІ№87-18- 11-17. Отже, наказ №278 від 05.09.2019, яким оголошено догану начальнику дільниці ремонтно- будівельної [PERSON] , є законним. Вимогу про стягнення моральної шкоди в розмірі 10 000 гривень вважає такою, що не підлягає задоволенню, оскільки позивач не навів жодного доказу на підтвердження своїх моральних страждань. Суд, заслухавши позивача, його представника, представника відповідача, допитавши свідків та дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов [PERSON] слід задовольнити частково з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] перебуває у трудових відносинах з Державним підприємством « Конотопський авіаремонтний завод «Авіакон» , де працює на посаді начальника дільниці ремонтно-будівельної ( а.с.11, 64). На підприємстві розроблено посадову інструкцію начальника дільниці ремонтно-будівельної, введено її в дію 18.04.2018 року, з якою ознайомлений позивач (а.с. 65-72). Наказом директора Державного підприємства «Конотопський авіаремонтний завод «Авіакон» № 225 від 17.07.2019 року призначено службове розслідування по факту крадіжки муляром дільниці ремонтно-будівельної [PERSON] залишків будівельних матеріалів з території будинку відпочинку «Чайка» (а.с. 73), а наказом № 248 від 07.08. 2019 року продовжено термін службового розслідування за даним фактом до винесення остаточного судового рішення ( а.с.13). Наказом № 248 від 02.08.2019 року призначено службову перевірку діяльності дільниці ремонтно-будівельної по факту крадіжки муляром дільниці ремонтно-будівельної [PERSON] залишків будівельних матеріалів з території будинку відпочинку «Чайка» (а.с.13). Як вбачається з вироку суду від 29.08.2019 року судом затверджено угоду про примирення, укладену 25 липня 2019 року між представником потерпілого підприємства ДП «Авіакон» та [PERSON] і останнього визнано винним за вчинення закінченого замаху на викрадення майна з території бази відпочинку «Чайка» ДП «Авіакон»(а.с.75,76), вказаний вирок, за загальним правилом, набирає чинності після 29 вересня 2019 року. За результатами проведеного службового розслідування по ДП «Авіакон» складено акт внутрішнього службового розслідування (а.с. 77-95). Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що він працює на підприємстві Авіакон будівельником. В травні 2019 року разом з іншими працівниками підрозділу отримав наряд їхати на базу відпочинку "Чайка" встановлювати альтанки. Необхідні будівельні матеріали вивантажили у вільний будиночок. Працювали там три тижні, ключі від будиночків брали у робітниць. Крадіжка виникла в один з днів по закінченню роботи. О 15 годині вони склали залишки матеріалів в приміщенні, яке замкнули ключем, як завжди, і поїхали додому. В той день [PERSON] з ними не був, закінчили роботу без нього. За встановленим на підприємстві порядком залишки матеріалів після завершення об`єкта завжди здаються на склад. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що в липні 2019 року були роботи по встановленню альтанки на базі відпочинку "Чайка", які тривали близько трьох тижнів. Будівельники були з заводу " Авіакон", які завезли матеріали і складали у двох будиночках, які замикали на ключ. На базі відпочинку цілодобова охорона і ведеться відеонагляд. Всі завезені матеріали контролювалися і записувалися. Ключ від будинку зберігався на щитку. [PERSON] знав про охорону і не міг передбачити можливе викрадення матеріалів. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що знає від [PERSON] , що той був позбавлений квартальної премії та за результатами роботи підприємства за рік в зв`язку з оголошеною йому доганою. 12 липня 2019 року по закінченню роботи на базі « Чайка» працівники забрали інструменти і поїхали на завод, матеріали зберігалися у вільному будиночку під замком. [PERSON] на той час не був присутній. Перед початком будівельних робіт матеріали на базу привозив водій підприємства. Наказом директора Державного підприємства «Конотопський авіаремонтний завод «Авіакон» № 278 від 05.09.2019 року за результатами службового розслідування начальнику дільниці ремонтно-будівельної [PERSON] оголошено догану ( а.с.12). Як вбачається з акту про відмову надання письмового пояснення начальником ремонтно-будівельної дільниці [PERSON] , йому пропонувалося 02.08.2019 року о 14 год 14 хвилин надати письмове пояснення по факту крадіжки з території бази відпочинку, однак він відмовився.(а.с 107). На а.с.108 мається службова записка [PERSON] , в якій він доповів про порядок використання ним будівельних матеріалів при будівництві альтанок та про здачу залишків по закінченні робіт до складу підприємства . Згідно зі ст.147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з заходів стягнення: догана або звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. За змістом цієї норми догана - це дисциплінарне стягнення, яке може бути застосоване до працівника саме за порушення трудової дисципліни. Відповідно до ст.148 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебуванням його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. При розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені ст.147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок, попередня робота працівника, тощо. У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Отже, підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення останнім трудової дисципліни. При цьому, закон вимагає, щоб факт такого порушення належним чином був зафіксований та дотриманий порядок застосування дисциплінарних стягнень. Крім цього, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків. Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, КЗпП України, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Дисциплінарним проступком визнаються діяння, що пов`язуються з невиконанням чи неналежним виконанням працівником своїх обов`язків без поважних причин. Таким чином, керівник установи або уповноважений ним орган має право застосовувати дисциплінарну відповідальність за вчинення працівником проступку. Тобто, не просто за виявлення факту порушення трудової дисципліни, а за наявності вини особи, яка порушила трудові обов`язки, характеру порушення трудової дисципліни, шкідливих наслідків виявленого правопорушення, встановлення причинного зв`язку між правопорушенням та шкідливими наслідками. Відповідно до статті 149 КЗпП України , до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Зі змісту оспорюваного наказу № 278 від 05.09.2019 року встановлено, що дисциплінарне стягнення до позивача застосовано за неналежне виконання п.п. 1.5,2.1,2.5,2.6,2.7.,2.11 Посадової інструкції ПІ №87-18-11-17 від 18.04.2017 року, що полягало в тому, що 12.07.2019 року муляр дільниці ремонтно-будівельної [PERSON] , перебуваючи на території будинку відпочинку " Чайка", здійснив крадіжку залишків будівельних матеріалів з території будинку відпочинку. За результатами службового розслідування встановлено, що відповідальною особою за наявність залишків будівельних матеріалів та зберігання їх на території будинку відпочинку " Чайка" є начальник дільниці ремонтно-будівельної [PERSON] та встановлено факти недобросовісного виконання своїх посадових обов`язків. На підставі акта внутрішнього службового розслідування від 04 вересня 2019 року йому оголошено догану. Аналізуючи зміст наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності на відповідність вищезазначеним вимогам чинного законодавства, досліджені в судовому засіданні докази, суд встановив, що Державним підприємством «Конотопський авіаремонтний завод «Авіакон» допущено порушення, які є підставою для скасування оспорюваного наказу. Як встановлено в судовому засіданні, факт скоєння крадіжки будівельних матеріалів був виявлений 12 липня 2019 року, про вказане було відомо відповідачу, як і те, хто здійснює керівництво будівельною дільницею і на кого покладено обов`язок збереження і раціонального використання матеріалів. Зазначене вбачається з досліджених судом доказів. Тобто, дисциплінарне стягнення, яке було застосовано до [PERSON] в зв`язку з вчиненням [PERSON] крадіжки ( як вбачається з наказу № 278) могло бути накладене з тих же самих обставин з відібранням відповідних пояснень до закінчення місячного терміну, як то визначено законом. Відповідачем 02.08.2019 року призначено службову перевірку діяльності дільниці ремонтно-будівельної по факту крадіжки муляром дільниці ремонтно-будівельної [PERSON] залишків будівельних матеріалів з території будинку відпочинку «Чайка» і , як стверджує відповідач, за результатами перевірки , після того , як ухвалено вирок суду 29.08.2019 року , встановлено неналежне виконання службових обов`язків саме [PERSON] , то саме дата складення акту 04.09.2019 року є датою виявлення правопорушення. Такі твердження відповідача не заслуговують на увагу суду, оскільки , хоча вирок і ухвалено 29.08.2019 року, однак він станом на час оголошення догани не набрав законної сили. В той же час винна особа 25 липня 2019 року уклала угоду про примирення, визнавши свою вину у вчиненні кримінального правопорушення, а ще до цієї дати, 16 липня 2019 року була звільнена з підприємства за угодою сторін. Укладення угоди про примирення і стало однією з підстав направлення матеріалів до суду, про що відповідачу було достеменно відомо і про таке вбачається з матеріалів справи. Позивач стверджує, що йому ніхто не пропонував надати пояснення перед застосуванням стягнення. Відповідач на заперечення проти позову представив суду акт, складений 02.08.2019 року про відмову від надання пояснень позивачем, однак, доказів про те, що позивач отримав таку пропозицію з переліком питань, що викладені в акті, не надав. Крім того, суд звертає увагу на те, що стягнення застосовано 05.09.2019 року, а, як вбачається з акту на а.с. 107 , [PERSON] пропонувалося надати письмове пояснення по факту крадіжки матеріалів [PERSON] 02.08.2019 року, тобто не в зв`язку з встановленими актом службової перевірки обставинами. Службову записку [PERSON] , як начальника підрозділу від 03.09.2019 року, на яку також , як на пояснення, посилається відповідач, неможливо ні за змістом , ні по суті , ні за порядком отримання вважати поясненням, яке передує застосуванню стягнення. За встановлених обставин, суд вбачає, що при застосуванні до позивача [PERSON] стягнення у виді догани , відповідач не дотримався приписів ст.147-149 КЗпП України і наклав вказане стягнення з порушенням строку та порядку накладення, без відібрання пояснень. Крім того, в оспорюваному наказі міститься посилання на результати службового розслідування, яким встановлено особу відповідальну за наявність залишків будівельних матеріалів на території бази «Чайка». В той же час , наказом № 331 від 18.10.2019 року «Про налагодження діяльності дільниці ремонтно-будівельної»(а.с. 96) передбачалося проведення заходів по врегулюванню діяльності підрозділу та узгодження питань щодо звітності та руху залишків матеріальних цінностей. Тобто, виходячи з обгрунтування накладення стягнення за недобросовісне виконання посадових обов`язків у виді догани, таке застосовано до [PERSON] за наявність і зберігання залишків матеріалів на території будинку відпочинку «Чайка», в той час, коли вказане питання поставлено для врегулювання тільки 18.10.2019 року, після проведення службової перевірки діяльності ремонтно-будівельної дільниці. Враховуючи викладені обставини, суд приходить до висновку, що наказ директора Державного підприємства «Конотопський авіаремонтний завод «Авіакон» № 278 від 05.09.2019 року про застосування догани позивачу неможливо вважати законним та обґрунтованим, у зв`язку з чим він підлягає скасуванню . Відповідно до ст. 237-1 КЗпП України відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Чинне законодавство не визначає певних засобів доказування, якими можуть підтверджуватися перелічені обставини, в той же час статтею 81 ЦПК України, якою закріплено обов`язок доказування і подання доказів, передбачено в частині 1, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Зі змісту ст. 264 ЦПК України вбачається, що при вирішенні справи суд повинен: установити наявність обставин (фактів), якими були обгрунтовані вимоги і заперечення, та вивчити докази, котрими вони підтверджуються; з`ясувати характер правовідносин, зумовлених установленими фактами, а також визначити правові норми, якими врегульовано ці правовідносини. Обґрунтовуючи свої вимоги про відшкодування моральної шкоди [PERSON] послається на ст. 237-1 КЗпП України і вказує, що незаконним притягненням до дисциплінарної відповідальності порушено його права та гарантії як працівника, що призвело до страждань, втрати впевненості в завтрашньому дні та побоюваннях незаконного звільнення з боку адміністрації підприємства, де він працює, та такі обставини приводять до необхідності прикладання ним додаткових зусиль по організації свого життя. При цьому, позивач не навів жодного доказу на підтвердження своїх вимог. А тому, суд приходить до висновку про відмову в стягненні на його користь заявленої моральної шкоди. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, якою врегульовано порядок розподілу судових витрат між сторонами, з Державного підприємства «Конотопський авіаремонтний завод «Авіакон» підлягає стягненню на користь позивача сплачений ним судовий збір, пропорційно задоволених позовних вимог, у розмірі 768 гривень 40 копійок .

Outcome: partial