Jurisdiction: civil
Date: 2014-10-07 00:00:00

Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», в особі Харківської обласної дирекції звернулось до суду з позовною заявою, в якій просить звернути стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості гр. [PERSON] за кредитним договором № 014/1277/74/98377, укладеного сторонами 25.03.2008 р., вказуючи про наступне . 25.03.2008 р. між гр. [PERSON], та Відкритим акціонерним товариством «Райффайзен Банк Аваль» (правонаступником за усіма правами та обов'язками, якого є Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», був укладений кредитний договір за № 014/014/1277/74/98377, у відповідності до умов якого відповідачу були надані кредитні кошти в сумі 58 700,00 доларів США строком по 25.03.2028р. Підписавши кредитний договір відповідач прийняв на себе зобов'язання щодо виконання його умов, як в частині погашення суми тіла кредиту так і щомісяця сплачувати відсотки за користування кредитними коштами у розмірі 13 % відсотків річних, починаючи з місяця, наступного за місяцем отримання кредиту, а також при кінцевому погашенні кредиту. Взятих на себе зобов'язань відповідач не виконує, у зв'язку з чим, станом на 26.06.2014 р. виникла заборгованість, яка складається з залишку заборгованості за кредитом в розмірі 58 136,42доларів США; нарахованих відсотків в розмірі 42 486,37 доларів США, суми пені нарахованої за порушення строків повернення кредитної заборгованості та відсотків в розмірі 376 126,94 доларів США. 25.03.2008 р. в рахунок забезпечення позичальником будь-яких зобов'язань передбачених кредитним договором № 014/1277/74/98377 між банком та [PERSON] був укладений іпотечний договір за № 014/1277/74/98377/1. Предметом іпотечного договору № 014/1277/74/98377/1 виступає нерухоме майно - двохкімнатна квартира № 31 (тридцять один), що знаходиться за адресою: [ADDRESS], житловою площею 29,1 кв.м, загальною площею 50,9 кв.м., яка належить Іпотекодавцю на праві приватної власності на підставі договору купівлі -продажу № 759, посвідченого 25.03.2008 р. приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON], право власності на яку зареєстровано КП «ХМБТІ», витяг № 18227184 від 25.03.2008 р.; правочин № 2780580, витяг № 5653360 з Державного реєстру правочинів виданий приватним нотаріусом харківського міського нотаріального округу [PERSON]; Витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно № 18231875, виданий 25.03.2008 р. комунальним підприємством «Харківське міське бюро технічної інвентаризації». Для виконання [PERSON] усунення порушення за кредитним договором позивачем на адресу останнього направлялись вимоги про сплату заборгованості, з попередженням про наслідки невиконання. В зв'язку з тим, що відповідачем вимоги банку залишені без задоволення позивач звернувся до суду з позовом про звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором. В ході розгляду справи представником позивача до суду надано уточнену позовну заяву, у відповідності до якої повідомлено, що відповідачем порушені умови п. 3.6. іпотечного договору згідно з якими іпотекодавець гарантував, що протягом строку дії цього договору він зобов'язується не надавати права користування, не вселяти (не реєструвати) в жиле приміщення, що є предметом іпотеки, будь-яких осіб без попереднього надання іпотекодержателю аналогічної згоди на їх виселення. В своєму позові Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль» посилається, що в супереч умовам іпотечного договору [PERSON] предмет іпотеки був обтяжений правами третіх осіб, а саме в квартирі за [ADDRESS], без згоди іпотекодержателя були зареєстровані гр. [PERSON] [INFO]; [PERSON] [INFO] та [PERSON] [INFO] На підставі чого просить позов задовольнити, звернути стягнення на предмет іпотеки, надати позивачу права на проведення дій з продажу предмету іпотеки, виселити та зняти з реєстрації всіх осіб, зареєстрованих у квартирі без надання іншого житлового приміщення та стягнути з відповідача судовий збір. Представник позивача надав до суду заяву, в якій просив позов задовольнити та ухвалити по справі заочне рішення. Третя особа органи опіки та піклування державної адміністрації Московського району м. Харкова надали до суду акт обстеження умов проживання та заяву відповідності до якої просили проводити розгляд справи за їх відсутності та ухвалити по справі рішення згідно доказі наданих позивачем. Третя особа Московський районний відділ у м. Харкові головного управління Державної міграційної служби у Харківській області в судове засідання не з'явився причини неявки суду не повідомив, був повідомлений належним чином про час і місце судового розгляду справи. Відповідачі в судове засідання не з'явились, причини неявки суду не повідомили, були повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду справи. Відповідно до ч. 2 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явились в судове засідання без поважних причини. Таким чином, суд вважає, що відповідачі гр. [PERSON] та [PERSON] не з'явились в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомили, про час і місце судового засідання були повідомлені належним чином . Зі згоди представника позивача суд ухвалює заочне рішення, при заочному розгляді справи, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. ст.169,224-226 ЦПК України. Суд, дослідивши надані докази в їх сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено 25.03.2008 р. між гр. [PERSON] та Відкритим акціонерним товариством «Райффайзен Банк Аваль» , правонаступником за усіма правами та обов'язками якого є Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль» був укладений кредитний договір № 014/1277/74/98377, у відповідності до умов якого [PERSON] були надані кредитні кошти в сумі 58700,00 доларів США, строком 25.03.2028 р. (а.с. 11-15) Взятих на себе зобов'язань відповідач [PERSON] не виконує, у зв'язку з чим виникла заборгованість за кредитним договором, яка станом на 26.06.2014 р. становить 476 749,74 доларів США, що за офіційним курсом НБУ складає 5 670 834,23 грн. та складається сума заборгованості за кредитом - 691 520,16 грн.; сума заборгованості за відсотками - 505 366,11 грн.;сума пені нарахованої за порушення строків повернення кредитної заборгованості та сплати відсотків - 4 473 947,96 грн. (а.с. 21,22) 25.03.2008 р. в рахунок забезпечення позичальником будь-яких зобов'язань передбачених кредитним договором за № 014/1277/74/98377 між банком та гр. [PERSON] був укладений іпотечний договір за № 014/1277/74/98377/1 (а.с. 19-20). Предметом іпотечного договору № 014/1277/74/98377/1 є нерухоме майно двохкімнатна квартира [ADDRESS], житловою площею 29,1 кв.м, загальною площею 50,9 кв.м., яка належить відповідачу [PERSON] на праві власності на підставі договору купівлі -продажу № 759, посвідченого 25.03.2008 р. приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON] Для виконання відповідачем [PERSON] усунення порушення за кредитним договором позивачем на адресу останнього направлялась вимога від 11.07.2014 р. про сплату заборгованості, з попередженням про наслідки невиконання, а саме: зверненням до суду з позовом про дострокове стягнення заборгованості, звернення стягнення на предмет іпотеки, виселення з приміщення всіх громадян, що мешкають у ньому (а.с. 24). У відповідності до п. 9.3. іпотечного договору № 014/1277/74/98377/1 уразі порушення основного зобов'язання або умов цього договору іпотекодержатель надсилає позичальнику письмову вимогу про усунення порушення. Якщо вимога залишена без задоволення іпотекодержатель вправі розпочати звернення стягнення на предмет іпотеки. Відповідно до ст. 533 ЦПК України, грошове зобов'язання має бути виконане у гривнях. Якщо у зобов'язанні визначено грошовий еквівалент в іноземній валюті, сума що підлягає сплаті у гривнях, визначається за офіційним курсом відповідної валюти на день платежу, якщо інший порядок її визначення невстановлений договором або законом іншим нормативно - правовим актом. Згідно ст. ст. 525,526,530 ЦК України,зобов'язання повинні виконуватись належним чином і в термін передбачений договором, одностороння відмова від виконання зобов'язання не допускається боржник не звільняється від відповідальності за невиконання грошового зобов'язання . Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені законом або договором . Відповідно до ч. 2 ст. 1050 та ч.2 ст. 1054 України наслідками порушення позичальником зобов'язань щодо повернення чергової частини суми кредиту є право кредитодавця достроково вимагати повернення всієї суми кредиту. Згідно з ч. 1 ст. 33 Закону України "Про іпотеку", у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання, іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Згідно п.9 постанови Пленуму ВСУ з розгляду цивільних та кримінальних справ від 30.03.2012 № 5 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин », право вибору способу судового захисту, передбаченого законом або договором (дострокове стягнення кредиту, стягнення заборгованості, у тому числі шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки/застави, одночасне заявлення відповідних вимог у разі, якщо позичальник є відмінною від особи іпотекодавця (майновий поручитель), одночасне заявлення вимог про стягнення заборгованості з позичальникам з вимогами про стягнення заборгованості шляхом звернення стягнення на предмет застави/іпотеки, належні іпотекодавцю, який не є позичальником, розірвання кредитного договору, набуття права власності на предмет іпотеки тощо) належить включно позивачеві ( частина перша ст. 20 ЦК , статті 3 і 4 ЦПК). Згідно п. 41 Постанови Пленуму ВСУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 № 5 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин», при вирішенні спору про звернення стягнення на предмет іпотеки суд має дати оцінку, співмірності суми заборгованості за кредитом та вартості іпотечного майна, якщо допущене боржником або іпотекодавцем, якщо він є відмінним від боржника, порушення основного зобов'язання чи іпотечного договору не завдає збитків іпотеко держателю і не змінює обсяг його прав . Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідач зі свого боку не виконав умови договору, у зв'язку із чим має перед позивачем заборгованість за кредитним договором в розмірі 476 749,74 доларів США, що за офіційним курсом НБУ станом на 26.06.2014 р. складає 5 670 834,23 грн. Згідно з п. 1.3. вартість предмета іпотеки за домовленістю сторін визначено в сумі 370 917,00 грн., тобто заборгованість за кредитним договором є більшою , ніж вартість предмета іпотеки. Розділом 5 «Порядку звернення стягнення на предмет іпотеки», п. 5.4. звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється за рішенням суду. Відповідно до ст. 39 Закону України "Про іпотеку", суд у разі задоволення позову про звернення стягнення на предмет іпотеки у своєму рішенні зазначає в тому числі спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу , встановленої ст. 38 Закону України "Про іпотеку", якою визначено право іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки будь-якій особі покупцеві. При цьому ціна продажу предмета іпотеки, згідно з ч. 6 ст. 38 Закону встановлюється на підставі оцінки майна , на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна. Крім того, як встановлено судом відповідачем порушений п. 4.1.4 та п4.1.5. іпотечного договору, згідно з яким іпотекодавець гарантував та зобов'язаний не відчужувати предмет іпотеки у будь-якій спосіб та не обтяжувати його зобов'язаннями з боку третіх осіб на період дії іпотечного договору не надавати згоду третім особам на реєстрацію (прописку) у квартирі, яка передається в іпотеку банку, в свою чергу [PERSON], без згоди іпотекодержателя предмет іпотеки був обтяжений правами третіх осіб - [PERSON]; [PERSON] та [PERSON](а.с. 34) . Крім того на вимогу суду представником третьої особи органу опіки та піклування державної адміністрації Московського району м. Харкова здійснено вихід за адресою [ADDRESS], вході якого встановлено , що неповнолітні діти [PERSON] та [PERSON] за вказаною адресою не мешкають, про що складено акт обстеження умов проживання (а.с. 74). Відповідно до ч. 6 ст. 203 ЦПК України, правочин, що вчиняється батьками, не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей. Відповідно до ст. 39 Закону України „Про іпотеку" одночасно з рішенням про звернення стягнення на предмет іпотеки суд за заявою іпотекодержателя вправі винести рішення про виселення мешканців, якщо предметом іпотеки є житловий будинок або житлове приміщення. Згідно ст. 40 Закону України „Про іпотеку" звернення стягнення на передані в іпотеку житловий будинок чи житлове приміщення є підставою для виселення всіх мешканців, що мешкають у ньому. Відповідно до ч. З ст. 109 ЖК України, звернення стягнення на передане в іпотеку жиле приміщення є підставою для виселення всіх громадян, що мешкають у ньому, за винятками, встановленими законом. Після прийняття кредитором рішення про звернення стягнення на передане в іпотеку жиле приміщення всі громадяни, що мешкають у ньому, зобов'язані на письмову вимогу кредитора або нового власника цього жилого приміщення добровільно звільнити його протягом одного місяця з дня отримання цієї вимоги. Якщо громадяни не звільняють жиле приміщення у встановлений або інший погоджений сторонами строк добровільно, їх примусове виселення здійснюється на підставі рішення суду. Згідно Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України наданого, як забезпечення кредитів в іноземній валюті» дія мораторію не розповсюджується на нерухоме житлове майно яке не використовується як місце постійного проживання позичальника або майнового поручителя, або наявності у вказаних осіб іншого нерухомого майна. Представником позивача суду надано акт перевірки стану заставного нерухомого майна - квартири за [ADDRESS], (передбаченого п. 4.1.2. Іпотечного договору), згідно з яким встановлено, що гр. [PERSON] фактично з родиною в зазначеній квартирі не мешкає та ніколи не мешкав, заставне майно банку здається у найм без згоди іпотекодержателя (а.с. 33). Також представником позивача суду надано договір купівлі - продажу, у відповідності до якого відповідач [PERSON] є власником іншого нерухомого майна, а саме квартири за [ADDRESS] (а.с. 32). Згідно ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місце проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі: судового рішення , яке набуло законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою. Відповідно до ст. 212 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. На підставі викладеного, суд вважає позов обґрунтованим та таким, що и підлягає задоволенню . Згідно квитанції, позивачем при зверненні до суду сплачений судовий збір у розмірі 3654,00 грн. (а.с. 7) В силу ч.1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати . На підставі викладеного,

Outcome: approved