Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-12 00:00:00

Позивач в особі начальника Державної Азовської морської екологічної інспекції [PERSON] звернувся до суду з даним позовом, яким просить стягнути з відповідачів солідарно на користь місцевого бюджету міста Маріуполя шкоду, завдану внаслідок незаконного (самовільного) знищення 5 одиниць зелених насаджень, в сумі 11800 гривень, а також витрати з оплати судового збору в сумі 1378 гривень. В обгрунтування позову позивач зазначає, що 26 квітня 2016 року при здійсненні нагляду за додержанням природоохоронного законодавства України в Жовтневому (нині Центральному) районі міста Маріуполя державним інспекторами з охорони навколишнього середовища Азовського моря Державної Азовської морської екологічної інспекції встановлено, що в районі бульвару Шевченка, біля будинку № 333 міста Маріуполя [PERSON] та [PERSON] видалили (знищили) зелені насадження, а саме чотири дерева різних порід та діаметру: клен діаметром стовпа 48 см., горіх діаметром 48 см., горіх діаметром 24 см., горіх діаметром 21 см. та горіх - діаметром стовпа 38 см., який було пошкоджено до неприпинення росту. Всупереч пунктам 3,4 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2006 №1045, відповідачі здійснили знищення зелених насаджень без оформлення належних документів. За фактом вчинення порушення природоохоронного законодавства України відносно відповідачів складено протоколи про адміністративне правопорушення та притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1\~ст.153 КУпАП до штрафу у розмірі 170 гривень. З урахуванням норм, передбачених таксами для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів, затверджених постановою КМУ від 08.04.1999 № 559, розрахована сума шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок самовільного видалення (знищення) до ступеня припинення росту зеленого насадження на прибудинковій території по бульвару Шевченка, 333 в місті Маріуполі, яка складає 11800 гривень. У судовому засіданні представник позивача [PERSON], діюча на підставі довіреності, позовні вимоги підтримала та дала пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві. Просила позовні вимоги задовольнити. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги визнав частково та пояснив, що 26 квітня 2016 року його знайомий [PERSON] попросив привести в порядок територію біля будинку № 333 по бульвару Шевченка в місті Маріуполі, зазначивши, що він має всі необхідні документи на спил дерев. Вони спилили одне дерево, яке було повністю сухе, а також сухі гілки з інших дерев, як раптом приїхали працівники Державної Азовської морської екологічної інспекції та склали протоколи відносно них, у яких було зазначено, що було знищено чотири дерева, які були зелені. За результатами розгляду протоколу відносно нього було винесено постанову, його визнано винним у незаконному спилі дерев та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 170 гривен. Вину у порушенні він визнав, постанову не оскаржував, адже гроші на сплату штрафу йому надав [PERSON], бо саме він запевнив його, що спил дерев проводиться з відповідного дозволу. Відповідач [PERSON] у судове\~ засідання жодного разу не прибув з невідомих суду причин. Свідок [PERSON], допитаний в судовому засіданні, пояснив, що працює на посаді головного спеціаліста відділу екологічного контролю природно-заповідного фонду, рослинного та тваринного світу Державної Азовської морської екологічної інспекції. 26 квітня 2016 року о 11-45 годині в місті Маріуполі по бульвару Шевченка було виявлено факт знищення та пошкодження зелених насаджень. [PERSON] та [PERSON] самовільно знищили чотири дерева (кльон та три горіхи) та пошкодили один горіх до ступеню неприпинення росту. Дерева були зелені, їх стволи не мали будь-яких пошкоджень, що спростовує твердження відповідача [PERSON] щодо того, що дерева були повністю сухі. При виявленні вказаного факту будь-яких дозвільних документів органів міської ради та акту обстеження дерев у відповідачів не було, останні пояснили, що діють по розпорядженню начальника ЖЕУ. Але як з"ясувалось, в начальника ЖЕУ таких документів також не було. За даним фактом були складені протоколи про адміністративне правопорушення, на підставі яких винесені постанови про накладення адміністративного стягнення на відповідачів. Свідок [PERSON] зазначив, що працює на посаді провідного спеціаліста відділу екологічного контролю природно-заповідного фонду, рослинного та тваринного світу Державної Азовської морської екологічної інспекці, та надав пояснення, аналогічні поясненням свідка [PERSON] Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши письмові матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до\~ст.13 Конституції України,\~ст.324 ЦК України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є обєктами права власності українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених\~Конституцією України. Кожен громадянин має право користуватися природними обєктами права власності Українського народу відповідно до закону. Зокрема,\~ст. 6 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~\~передбачено, що кожний громадянин України має право в тому числі на здійснення загального та спеціального використання природних ресурсів. При цьому, ст.10 даного Закону передбачено, що екологічні права громадян забезпечуються обов'язком центральних органів виконавчої влади, підприємств, установ, організацій здійснювати технічні та інші заходи для запобігання шкідливому впливу господарської та іншої діяльності на навколишнє природне середовище; здійсненням державного та громадського контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища; невідворотністю відповідальності за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Крім того, у ст.12 даного Закону визначено, обовязок громадян компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище. Статтею 20 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~та Положенням про Державну екологічну інспекцію України, затвердженим\~указом Президента України від 13.04.2011 №454/2011, передбачено, що Державна екологічна інспекція є центральним органом виконавчої влади та утворюється для забезпечення реалізації державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Держекоінспекція України здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами\~та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами законодавства щодо охорони, утримання і використання зелених насаджень; складає протоколи про адміністративні правопорушення та розглядає справи про адміністративні правопорушення, накладає адміністративні стягнення у випадках, передбачених законом; розраховує розмір збитків, заподіяних державі внаслідок порушення природоохоронного\~законодавства, та пред'являє претензії; передає до прокуратури, органів досудового слідства та органів дізнання\~\~матеріали про діяння, в яких вбачаються ознаки злочину. Держекоінспекція України здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи, в тому числі в областях. Відповідно до Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого\~постановою КМУ від 01 серпня 2006 року №1045, видалення зелених насаджень здійснюється у разі знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев, а також самостійних і порослих дерев з діаметром кореневої шийки не більше як 5 см. Видалення зелених насаджень на території населеного пункту здійснюється за рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради (компетентний орган) на підставі ордера. Підставою для прийняття рішення компетентним органом є заява про видалення зелених насаджень, подана юридичною чи фізичною особою. Після надходження заяви компетентний орган утворює комісію з питань визначення стану зелених насаджень та їх відновної вартості, до складу якої входять представники заявника, власника земельної ділянки (користувача), компетентного органу, територіального органу Держекоінспекції, а у разі потреби балансоутримувача території та комунального підприємства, що здійснює утримання зелених насаджень. У разі знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев комісія з'ясовує причину набуття деревами такого стану, про яку зазначається в складеному комісією акті. Голова комісії готує в п'ятиденний строк проект рішення компетентного органу про видалення зелених насаджень, в якому зазначається інформація про кількість зелених насаджень, що підлягають видаленню і залишаються на земельній ділянці. Компетентний орган у місячний строк після надходження зазначеного проекту рішення про видалення зелених насаджень приймає відповідне рішення і видає наступного дня заявнику його копію для оплати відновної вартості зелених насаджень, що підлягають видаленню. Ордер на видалення зелених насаджень компетентний орган видає не пізніше наступного робочого дня після подання заявником документа про сплату відновної вартості зелених насаджень, що підлягають видаленню. Методику визначення відновної вартості зелених насаджень і зразок ордера затверджує Мінрегіон. Сплата відновної вартості зелених насаджень не проводиться у разі знесення аварійних, сухостійних і фаутних дерев, а також самостійних і порослих дерев з діаметром кореневої шийки не більш як 5 см. Наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 12.05.2009 №127, на виконання пункту 2\~постанови Кабінету Міністрів України від 01.08.2006 № 1045 "Про затвердження Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах", затверджено зразок ордера на видалення зелених насаджень, а саме зразком ордера визначено, що на основі рішення компетентного органу (дата, номер), згідно з актом обстеження зелених насаджень (дата), надається дозвіл на видалення дерев, кущів, газонів і квітників із зазначенням їх кількості та виду. Встановлюється термін видалення та благоустрою і озеленення. Порядок використання вирубаної деревини. Судом встановлено, що 26 квітня 2016 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Азовського моря Державної Азовської морської екологічної інспекції [PERSON] складений протокол про адміністративне правопорушення серії № 011477 відносно [PERSON], [INFO]. Згідно вказаного протоколу 26 квітня 2017 року ою 11-45 годині було виявлено факт знищення та пошкодження зелених насаджень, а саме громадянин [PERSON] разом з громадянином [PERSON] знищили чотири дерева (клен діаметром 48 см, горіх діаметром 48 см, горіх діаметром 24 см, горіх діаметром 21 см) та пошкодили одне дерево горіх діаметром 38 см до ступеню неприпинення росту, без відповідних дозвільних документів органів міської ради та акту обстеження дерев, за що передбачена відповідальність за ст. 153 ч. 1 КУпАП. Постановою державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Азовського моря Державної Азовської морської екологічної інспекції [PERSON] від 27 квітня 2016 року [PERSON] був визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 153 КУпАП, на нього покладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 170 гривень. Аналогічний протокол за № 011499 від 26 квітня 2016 року складено державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Азовського моря Державної Азовської морської екологічної інспекції [PERSON] відносно [PERSON], [INFO], а також 27 квітня 2016 року винесено постанову, якою останнього визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 153 КУпАП та піддано стягненню у виді штрафу у розмірі 170 гривень. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні зазначав, що дозвільних документів на спил дерев не бачив, але був впевнений, що вони були, адже в цьому його запевнив [PERSON], а він лише допомогав йому. Штраф в сумі 170 гривень він сплатив, постанову не оскаржував. Згідно зі\~ст.61 ч.4 ЦПК України\~вирок у кримінальній справі, що набрав законної сили, або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов'язкові для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок або постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Згідно повідомлення голови Центральної районної адміністрації Маріупольської міської ради [PERSON] № 47.2-2681-47.1 від 03 лютого 2017 року, дозвільних документів на знесення зелених насаджень по бульвару Шевченка, 333 в місті Маріуполі районною адміністрацією не надавалось. За таких обставин суд вважає, що вина відповідачів у знищенні зелених насадженнь без оформлення належних документів є доведеною. Статтею 1166 ЦК України\~передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. \~\~\~\~\~ При цьому, відповідно до ч.4\~ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Статтею 69 даного Закону передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Постановою КМУ України від 08.04.1999 №559 (в редакції\~постанови КМУ від 01.02.2012 №111), затверджено такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів. Згідно вказаної постанови за кожне дерево, знищене або пошкоджене до ступеня припинення росту, діаметром дерева (у корі) біля шийки кореня 46,1-50 см шкода становить 2800 гривень, діаметром 22,1-26 см - 750 гривен, діаметром 18,1-22 см - 550 гривень; за кожне дерево, пошкоджене до ступеня неприпинення росту діаметром 34,1 - 38 ми - 800 гривень. При цьому за п. 1, 4, 5 Приміток до Такс: розмір шкоди, заподіяної внаслідок знищення або пошкодження до ступеня припинення росту таких дерев і чагарників декоративних та цінних порід: смереки (ялини) колючої, ялиці, псевдотсуги, модрини, туї, сосни Веймутова, ельдарської і румелійської, дерев і чагарників родини кипарисових, виноградових, гінгко дволопатевого, кедрів усіх видів, секвої вічнозеленої, метасеквої, катальпи, самшиту, платана, дуба пухнастого, лавра, церцису європейського, лавровишні, липи американської і повстистої, магнолії, бархату амурського, горіхоплідних, софори, фотінії, прищеплених видів і форм деревних і чагарникових рослин, обчислюється за цією таксою, збільшеною у два рази. До категорії пошкоджених до ступеня неприпинення росту належать дерева з обломом вершин або обшморгом крони від 1/3 до 1/2 її довжини, обдиром кори від 10 до 30 відсотків периметра стовбура незалежно від його довжини за висотою стовбура, обдиром та обломом скелетних коренів від 1/4 до 1/2 периметра стовбура, обламаними, обрубаними, обрізаними боковими гілками, а також дерева, що мають нахил, спричинений дією антропогенних факторів, до 30 відсотків від вертикальної осі, без відриву коренів. До категорії знищених належать дерева та чагарники, зрубані без ордера на видалення зелених насаджень, повідомлення, декларації про початок виконання підготовчих або будівельних робіт чи дозволу на виконання будівельних робіт. Таким чином, розмір шкоди, спричиненої відповідачами становить: за знищення клену діаметром 48 см - 2800 гривень, за знищення горіху (родина горіхоплідних) діаметром 48 см - 5600 гривень (2800 х 2), за знищення горіху (родина горіхоплідних) діаметром 24 см - 1500 гривень (750 х 2), за знищення горіху (родина горіхоплідних) діаметром 21 см - 1100 гривень (550 х 2), за пошкодження горіху (родина горіхоплідних) діаметром 38 см до ступеня неприпинення росту - 800 гривень, а всього - 11800 гривень. Отже проведений позивачем розрахунок спричиненої діями відповідачів шкоди повністю узгоджується з Постановою КМУ України від 08.04.1999 №559 (в редакції\~постанови КМУ від 01.02.2012 №111) "Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів", Додаток № 1. 16 травня 2016 року на адресу [PERSON] та [PERSON] був направлений лист, вих. №16/4-820/16 від 16.05.2016 з розрахунком розміру шкоди, завданої внаслідок незаконного знищення та пошкодження дерев в районі будинку № 333 по бульвару Шевченка в місті Маріуполі, та запропоновано у добровільному порядку відшкодувати нанесені державі збитки у вказаній сумі. Проте у добровільному порядку завдана шкода відповідачами не відшкодована. Пунктом 7 ч. 3 ст.\~29\~та п. 4 ч. 1 ст.\~69-1 Бюджетного Кодексу України\~передбачено, що грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягають зарахуванню до спецфондів державного, обласних та місцевих (сільського, селищного, міського) бюджетів за місцем скоєння правопорушення. Таким чином, суд дійшов висновку про стягнення з відповідачів солідарно на користь місцевого бюджету міста Маріуполя 11 800 гривень у рахунок відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного (самовільного) знищення та пошкодження зелених насаджень. Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України, у зв"язку із задоволенням позову у повному обсязі, з відповідачів на користь позивача у дольовому порядку підлягають сплаті витрати з оплати судового збору у розмірі 1378 гривень, по 689 гривень з кожного.

Outcome: approved