Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-23 00:00:00

Позивач, [PERSON] , звернулася в суд з позовом, в якому просить встановити неправильність запису в розділі відомості про матір щодо значення національності [PERSON] в актовому записі про її народження, що складений Чернятською сільською радою Бершадського району Вінницької області та зобов`язати Бершадський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області внести відповідні зміни до актового запису про її народження, а саме: змінити відомості про матір дитини у графі «національність» вказавши, що національність її матері - [PERSON] - «єврейка», а також доповнити відомості про дитину вказавши, що національність [PERSON] - « єврейка ». Позов обґрунтовує тим, що [INFO] вона народилася в сім`ї [PERSON] та [PERSON] , які зареєстрували свій шлюб 01.05.1940 року. 28.01.1979 року, позивачка [PERSON] , зареєструвала шлюб з [PERSON] , після чого змінила прізвище на « [PERSON] ». В своїй позовній заяві, позивачка посилається на те, що в роки війни 1939-1945 р.р. та післявоєнний період відносно євреїв були переслідування, певні обмеження їх прав, внаслідок чого вони не афішували своє походження. У зв`язку з даними обставинами під час Другої світової війни були знищенні документи, які посвідчували особу її матері та особи її діда та бабки. В подальшому при відновленні документів, в тому числі і видачі свідоцтва про одруження серії [NUMBER] від 26.05.1960 року виданого Чернятською сільською радою Бершадського району в графі національність було неправильно та помилково вказано, що мати позивачки є українкою. Однак остання все життя дотримувалася єврейських традицій, звичаїв та обрядів, чому і навчала її. У відповідності до звичаїв єврейської національності, національність визначається за походженням від матері. Встановлення неправильності в актовому записі цивільного стану та внесення відповідних змін щодо єврейської національності позивачки та її матері потрібне для правильного визначення її національності за принципом кровних зв`язків, а також реалізації намірів по підтримці сімейних традицій, можливого виїзду на постійне місце проживання за кордон. Дана позовна заява надійшла до суду 30.07.2019 року та згідно автоматизованого розподілу судових справ між суддями була передана на розгляд судді Хмель Р.В.. Ухвалою суду від 30.07.2019 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання на 24.09.2019 року. Позивач, [PERSON] , через канцелярію суду подала заяву, в якій позовні вимоги підтримує, справу просила слухати у її відсутність. Відповідач, представник Бершадського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області Кравчук Л.Я., через канцелярію суду подала заяву, в якій позовні вимоги визнає, справу просила слухати у її відсутність. Відповідач, Джулинська сільська рада, також, через канцелярію суду подала заяву про визнання позовних вимог та розгляд справи у її відсутність. Ч. 3 ст. 200 ЦПК України визначає, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Враховуючи те, що відповідно до ч. 1ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному судовому засіданні на підставі доказів наявних у справі. Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та усі зібрані по справі докази, давши їм оцінку в сукупності, суд дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що [INFO] народилася позивачка, [PERSON] ,(прізвище було змінено згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] на « [PERSON] » у зв`язку з реєстрацією шлюбу з [PERSON] ), що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 14.10.1960 року Чернятською сільською радою. Згідно вищезгаданого свідоцтва про народження та Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження, відповідно до статтей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України № 0022225333 від 27.02.2019 року батьками позивачки вказано [PERSON] (національність українець) та [PERSON] (національність українка). Однак, позивачка в своїй позовній заяві стверджує, що її мати за національністю єврейка, проте у зв`язку з тим, що в роки війни (1939-1945 р.р.) та післявоєнний період відносно євреїв були переслідування та певні обмеження в правах, вони не афішували своє походження та документи, які посвідчували б особу її матері були знищені. В подальшому ж, при відновленні документів, в графі національність було неправильно та помилково вказано, що остання є українкою, тому позивачка, [PERSON] , маючи на меті виправити дану помилку та внести відповідні зміни в актовий запис про своє народження звернулася до Бершадського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області. Правові та організаційні засади державної реєстрації актів цивільного стану визначає Закон України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану». Зміни до актових записів цивільного стану та порядок їх внесення регулюються Правилами внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затвердженими наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 №96/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.01.2011 за № 55/18793 «Про затвердження Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання із останніми змінами, внесеними 13.11.2017 № 3548/5. Відповідно до ч. 5 ст. 9 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», а також «Правил проведення державної реєстрації актів цивільного стану», внесення змін, виправлень до актового запису цивільного стану вносяться відділом державної реєстрації актів цивільного стану за місцем зберігання актового запису. Згідно з ч. 1 ст. 22 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом за наявності достатніх підстав для цього. Відповідно до п.1.1. Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, внесення змін до актових записів цивільного стану, які складено органами державної реєстрації актів цивільного стану України, проводиться районними, районними у містах, міськими (міст обласного значення), міськрайонними, міжрайонними відділами державної реєстрації актів цивільного стану головних територіальних управлінь юстиції у випадках, передбачених чинним законодавством. У разі відмови у внесенні змін до актових записів цивільного стану у висновку відділу державної реєстрації актів цивільного стану вказуються причини відмови та зазначається про можливість оскарження його у судовому порядку. Згідно наданого Бершадським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області Висновку про внесення змін до актового запису цивільного стану позивачці було відмовлено у внесені змін до актового запису про її народження щодо національності її матері з "українка" на "єврейка", так як відповідні факти не було підтверджено документами та роз`яснено що дана відмова може бути оскаржена в судовому порядку. З матеріалів справи, а саме з відповіді виконавчого комітету Джулинської сільської ради с.Чернятка № 4 від 10.01.2019 року, на адвокатський запит від 28.12.2018 року, вбачається, що [PERSON] , [INFO] , проживає та зареєстрована в [ADDRESS] . Згідно даної довідки її батьками є: [PERSON] , [INFO] та мати [PERSON] , [INFO] , які померли. Також, згідно даної довідки дідусем позивачки був [PERSON] , бабусею - [PERSON] , які народилися і померли в с. Чернятка. Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 01.10.2013 року, виданого виконкомом Чернятської сільської ради Бершадського району Вінницької області, [PERSON] померла [INFO] , у віці 73 роки. З відповіді, наданої на адвокатський запит від 06.12.2018 року Бершадським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області встановлено, що: - виконкомом Чернятської сільської ради Бершадського району Вінницької області складено актовий запис про народження [PERSON] , [INFO] за № 64 від 14.10.1960 року, згідно якого, її батьком вказано - [PERSON] , матір`ю - [PERSON] ; - виконкомом Чернятської сільської ради Бершадського району Вінницької області 01.05.1960 року складено актовий запис про шлюб [PERSON] та [PERSON] за № 114. Прізвище після укладення шлюбу його - «[PERSON]», її «[PERSON]». - Бершадським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області поновлено актовий запис про народження [PERSON] , [INFO] за № 268 від 19.06.1956 року. Згідно якого, його батьком вказано - [PERSON] , матір`ю - [PERSON] .. Крім того, згідно даної відповіді за даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян актових записів про народження на [PERSON] не виявлено. З довідки № 21 від 04.02.2019 року, виданої Бершадською міською єврейською общиною вбачається, що згідно наявних у них відомостей про народження є дані про народження дочки [PERSON] , яка народилася [INFO] , батьками якої були: [PERSON] та його дружина [PERSON] , яка була єврейської національності. З довідки № 22 від 04.02.2019 року, виданої Бершадською міською єврейською общиною, вбачається, що [PERSON] , [INFO] була єврейкою, відвідувала синагогу у місті Бершадь, сповідувала єврейську релігію та дотримувалася єврейських традицій, обрядів. Також, вивчала Тору , святкувала релігійні єврейські свята та була членом єврейської общини у м. Бершадь. Згідно довідки № 30 від 26.04.2019 року, виданої Бершадською міською єврейською общиною, повідомлено, що в роки Другої світової війни (1939-1945 р.р.) та післявоєнний період відносно євреїв здійснювалися репресії та переслідування, обмеження в їх правах, а тому вони були змушені переховуватися, знищувати документи, що підтверджували б їх єврейську національність, а також змінювати свої імена, прізвища та національність, в тому числі на українську чи російську. Крім того, в даній довідці вказано, що національність визначається за походженням від матері, а не від батька. З довідки № 24 від 28.02.2019 року, виданої Бершадською міською єврейською общиною, встановлено, що згідно історичних джерел дана община була заснована та зареєстрована в 1945 року, та з того часу свою діяльність не припиняла. Згідно довідки № 16 від 15.02.2019 року, виданою Виконавчим комітетом Джулинської сільської ради с. Чернятка, [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] у с. Чернятка Бершадського району Вінницької області була матір`ю [PERSON] , [INFO] . Батьками [PERSON] був [PERSON] та його дружина [PERSON] , яка була єврейської національності. З наданої виконавчим комітетом Джулинської сільської ради с.Чернятка відповіді на адвокатський запит від 24.04.2019 року вбачається, що [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] в с.Чернятка Бершадського району Вінницької області була дійсно єврейської національності. Проте розбіжність у відомостях про національність громадянки [PERSON] , [INFO] , які зазначені в реєстраційних документах (національність- українка) та довідках, виданих Джулинською сільською радою (національність - єврейка) пов`язано з тим, що як свідчать відомості історичних та архівних джерел, в роки війни (1939-1945 р.р.) та в післявоєнний період відносно євреїв здійснювалися репресії та переслідування, інші обмеження в їх правах, у зв`язку з чим вони не афішували своє походження, намагалися його приховати або зазначити в офіційних документах іншу національність, в т.ч. як українці чи росіяни. Враховуючи вказані обставини, в офіційних документах громадян, що були євреями та проживали на території України, в т.ч. в с. Чернятка, Бершадського району,в графі національність вказувалось, що останні є українцями. Також, в даній відповіді повідомлено, що документи про народження [PERSON] , [INFO] в сільській раді не збереглися. Згідно довідки №217 від 28.05.2019 року, виданої архівним сектором Бершадської райдержадміністрації у відповідь на адвокатський запит від 22.05.2019 року, в архівних фондах не збереглися копії свідоцтва про народження, копії паспорта [PERSON] , а також копії свідоцтва про одруження, копії свідоцтва про народження, копії паспорта [PERSON] .. Згідно довідки № 07-1416/7 від 27.05.2019 року, виданої Державним архівом Вінницької області Вінницької обласної державної адміністрації, книг актових записів по с. Чернятка в архіві не збереглося, у зв`язку з чим в них немає можливості видати довідку про народження [PERSON] , а також про вступ у шлюб та про народження її батьків. Згідно зі ст. 11 Конституції України держава сприяє консолідації та розвиткові української нації, її історичної свідомості, традицій, культури, а також розвиткові етнічної, культурної, мовної та релігійної самобутності всіх коренних народів і національних меншин України. Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Частиною 1 ст. 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини від 20 березня 1952 року кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має і на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. Так, в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Рисовський проти України» зазначено, що ризик будь - якої помилки державного органу, повинен покладатись на саму державу та її органи. Розглядаючи цю справу, Європейський суд зазначив, що принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Ст. 1 Рамкової конвенції Європи про захист національних меншин від 01.02.1995р., ратифікованої Законом України «Про ратифікацію Рамкової конвенції Європи про захист національних меншин» від 09.12.1997 року, встановлено, що захист національних меншин та прав і свобод осіб, які належать до цих меншин, є невід`ємною частиною міжнародного захисту прав людини і як такий є одним з напрямків міжнародного співробітництва. Відповідно до ст. 3 Конвенції кожна особа, яка належить до національної меншини, має право вільно вирішувати, вважатися їй, чи не вважатися такою, і таке рішення або здійснення прав у зв`язку з ним не повинно зашкоджувати такій особі. Згідно з правовими приписами ст.ст. 1, 3 Закону України «Про національні меншини в України» Україна гарантує громадянам республіки незалежно від їх національного походження рівні політичні, соціальні, економічні та культурні права і свободи, підтримує розвиток національної самосвідомості і самовиявлення. Усі громадяни України користуються захистом держави на рівних підставах. При забезпеченні прав осіб, які належать до національних меншин, держава виходить з того, що вони є невід`ємною частиною загальновизнаних прав людини. Національність - це приналежність особи до нації, держави або народу. Поняття «національність» може мати різноманітні значення: юридично-правове, політичне, етнологічне, культурологічне, повсякденно-побутове тощо. Із загального розуміння дефініції «самоусвідомлення» - це чітке усвідомлення своєї суті, своїх характерних рис, своєї ролі у суспільстві, в житті тощо. Національна ідентичність - це почуття нації як єдиного цілого. Національна ідентичність людини є її ідентичність і почуття приналежності до однієї держави або однієї нації, незалежно від свого юридичного статусу громадянства. На підставі цього вищезазначений Закон чітко визначив та надав право особі вільно і самостійно обирати свою національність. Таким чином, національність особи встановлюється не шляхом чітко регламентованого порядку або закону, а є суб`єктивним, внутрішнім переконанням особи своєї ролі, характеристик та інше, що забезпечують певну приналежність, в тому числі національну. Відповідно до ст. 11 Закону України «Про національні меншини в Україні» громадяни України мають право вільно обирати та відновлювати національність. Примушення громадян у будь-якій формі до відмови від своєї національності не допускається. У відповідності до положень Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами справ про встановлення неправильності запису в актах громадянського стану» № 12 від 07.07.1995р., в порядку встановлення неправильності записів у актах громадянського стану до цих актів вносяться зміни щодо прізвища, імені, по батькові, коли були допущені помилки під час реєстрації акта або коли органами реєстрації актів громадянського стану відмовлено у зміні запису, який провадився відповідно до положень про порядок зміни записів актів громадянського стану. Суд постановляє рішення про неправильність запису в акті громадянського стану, саме в тій частині цього запису, в якій встановлено неправильність, а не запису всього акта громадянського стану. Актами цивільного стану є події та дії, які нерозривно пов`язані з фізичною особою і започатковують, змінюють, доповнюють або припиняють її можливість бути суб`єктом цивільних прав та обов`язків (частина перша статті 49 Цивільного кодексу (далі - ЦК) України). Актом цивільного стану є, зокрема, народження фізичної особи (частина друга статті 49 ЦК України). Аналогічні за змістом приписи закріплені у статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану». Як вбачається із правового висновку Постанови Верховного Суду від 14.11.2018 року в справі 425/2737/17, зокрема п.п. 46-48, перелік способів захисту цивільних прав та інтересів наведений у частині другій статті 16 ЦК України. Цей перелік не є вичерпним, оскільки суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Відповідно до пункту 2.13 Правил підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є, зокрема, рішення суду про встановлення неправильності в актовому записі цивільного стану. Суди за правилами цивільного судочинства повинні встановлювати обставини, що підтверджують або спростовують факт народження особи, та залежно від встановлених обставин вирішувати питання про неправильність актового запису про дату народження особи і зобов`язання відповідача внести зміни до цього запису, вказавши вірну дату. Відповідно до п. 2.16.7 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011р. № 96/5 і зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.01.2011р. за № 55/18793, на підставі рішення суду про внесення змін, доповнень або виправлень в актовому записі цивільного стану вносяться відповідні зміни, які зазначені в рішенні суду. Такі зміни згідно п.2.18. зазначених вище Правил вносяться відділом державної реєстрації за місцем зберігання відповідного актового запису цивільного стану. Оскільки з наявних в матеріалах справи доказів суду доведено, що мати позивачки була дійсно єврейської національності, суд дійшов до висновку, що позивачка має право на відновлення національності своїх предків та на внесення відповідних змін до актового запису про своє народження за № 64 від 14.10.1960 р, складеного Чернятською сільською радою Бершадського району Вінницької області, в розділі відомості про матір щодо значення національності із зазначенням національності « єврейка » та доповнення відомостями, вказавши що її національність також "єврейка", як це передбачено Законом України «Про національні меншини», а тому заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню.

Outcome: approved