Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-10 00:00:00

В липні 2020 року позивач [PERSON] звернувся до суду із позовом до Київської міської ради, третя особа ЖБК "Промбудівельник - 8", в якому просив визнати за ним право власності на однокімнатну кооперативну квартиру загальною площею 43,4 кв.м., житловою площею 17,4 кв. м., розташовану за адресою: [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] . В обґрунтування позову позивач вказує, що [INFO] помер [PERSON] , який був батьком позивача. Після його смерті залишилося спадкове майно, серед якого однокімнатна кооперативна квартира за адресою: [ADDRESS] , що належала померлому як члену ЖБК "Промбудівельник-8". Померлий набув права власності на вказану квартиру шляхом виплати всіх пайових внесків, однак свідоцтва про право власності на квартиру за життя не одержав. Заповіту померлий не складав, у зв"язку з чим спадкування відбувається за законом. Єдиним спадкоємцем є син померлого - позивач [PERSON] . Після спливу шести місяців позивач звернувся до державного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, але оскільки спадкодавець не зареєстрував своє право власності у встановленому законом порядку, нотаріус виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 09.01.2019. У зв"язку із зазначеними обставинами позивач звернувся до суду за захистом своїх прав. Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 17.08.2020 відкрито провадження по справі та постановлено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. 18.11.2020 від Київської міської ради надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просив ухвалити рішення відповідно до норм чинного законодавства та розглянути справу за відсутності представника Київської міської ради. Ухвалою суду від 23.11.2020 закрито підготовче засідання, справу призначено до розгляду по суті. Позивач в судове засідання не з`явився, подав заяву, в якій просив провести розгляд справи за його відсутності та зазначив, що позов підтримує та просить задовольнити. Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, свого представника не направив. Надав суду письмовий відзив, в якому просив провести розгляд справи за його відсутності та ухвалити рішення відповідно до діючого законодавства. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, дослідивши письмові докази у їх сукупності, дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову у повному обсязі, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [INFO] народився [PERSON] . Його батьками зазначені [PERSON] та [PERSON] . 03.12.1985 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Дарницьким районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві від 17.08.2017. 21.12.2017 Шістнадцятою Київською державною нотаріальною конторою після смерті [PERSON] була заведена спадкова справа. Як вбачається з довідки Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори від 21.03.2018 за № 987/0214 єдиним спадкоємцем [PERSON] є його син [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори від 09.01.2019 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру [ADDRESS] у зв"язку з відсутністю оформленого належним чином правовстановлюючого документу на вказану квартиру. Як вбачається з інформаційної довідки КВ-2017 № 50879 від 11.01.2018, виданої Комунальним підприємством Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» повідомлено, що згідно з даними реєстрових книг Бюро, [ADDRESS] на праві власності не зареєстрована. З матеріалів справи вбачається, що 17.12.1987 [PERSON] видано ордер на вищевказану квартиру. Відповідно до довідок ЖБК "Промбудівельник-8", [PERSON] є членом ЖБК "Промбудівельник-8" на підставі рішення виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів № 1173 від 07.12.1987, та 10.02.1992 суму пайового внеску за квартиру сплачено у повному обсязі. Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). За правилами ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Частинами першою та п`ятою статті 1268 ЦК України, передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно ч. 3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Пунктом 3.3 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вбачається, що найпоширенішою причиною звернення особи до суду в справах про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування є неможливість спадкоємцями, які прийняли спадщину, оформити своє право на спадщину в нотаріальній конторі з причин відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно на ім`я спадкодавця та/або відсутності державної реєстрації нерухомого майна спадкодавцем. Якщо документи, що засвідчують право власності на нерухоме майно, існували, проте були втрачені власником та не можуть бути відновлені в передбаченому законом порядку, застосуванню підлягає ст. 392 ЦК України, відповідно до якої позов про визнання права власності може бути пред`явлений, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати власником документа, який засвідчує його право власності. Згідно з ч. 3 ст. 12, ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення по справі і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Встановлені судом обставини і визначені відповідно до них правовідносини, якими обґрунтовуються вимоги позивача, підтверджуються дослідженими матеріалами справи, а тому дійшов висновку, що вимоги позивача є законними, обґрунтованими й такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір, сплачений позивачем при поданні позову підлягає стягненню з відповідача.

Outcome: approved