Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-20 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до Першої Вінницької державної нотаріальної контори, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог, [PERSON] , [PERSON] (а.с. 92) Позов [PERSON] мотивовано тим, що [INFO] помер її батько [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина на Ѕ частку будинку та Ѕ частку земельної ділянки по [ADDRESS] . 21.05.2018 р. вона звернулась до Першої Вінницької державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, в якій зазначила, що крім неї є ще спадкоємці за законом першої черги: дружина спадкодавця [PERSON] , син спадкодавця [PERSON] . Нотаріус зареєструвала звернення, надала запит в Центр надання адміністративних послуг «Прозорий офіс» Вінницької міської ради щодо надання інформації про останнє місце проживання спадкодавця [PERSON] В «Прозорому офісі» їй повідомили, що така довідка вже видавалась. Виявилось, що після смерті [PERSON] спадкова справа заведена 20.02.2018 р. за №105/2018 р., а тому її заяву про прийняття спадщини мали долучити до матеріалів спадкової справи. 14.02.2019 р. позивач звернулась (листом) до Першої Вінницької державної нотаріальної контори щодо порушення її прав як спадкоємця і просила долучити її заяву від 21.05.2018 р. до спадкової справи, на що отримала відповідь від 18.03.2019 р. про те, що нею пропущено строк для подання заяви про прийняття спадщини і, що при зверненні спадкоємця до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини нотаріус обов"язково перевіряє, чи заведена спадкова справа. Позивач зазначає, що до смерті доглядала хворого батька, організувала його поховання. Просить визначити їй додатковий строк - три місяці для подання заяви про прийняття спадщини. (а.с. 1-2) В судовому засіданні позивач [PERSON] позов підтримала за викладених у позовній заяві обставин, просить його задоволити, суду пояснила, що вона мала намір подати заяву про прийняття спадщини 21.05.2018 р., але цю заяву в нотконторі в неї безпідставно не прийняли, надали їй запит з метою отримання довідки про останнє місце проживання спадкодавця. Згодом з"ясувалось, що спадкова справа була заведена ще в лютому 2018 р. Не надіслала заяву про прийняття спадщини після смерті батька нотаріусу поштою, тому що не знала про таку можливість. Чому до суду звернулась з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини аж в січні 2020 р. суду позивач не пояснила. Поважних причин пропуску строку аж до січня 2020 р. не зазначила. Позивач вважає, що вона нічого не порушила, трирічний строк не минув. Представник відповідача Першої Вінницької державної нотаріальної контори в судове засідання не з"явилась, подала заяву про розгляд справи без її участі, при вирішенні спору покладається на думку суду (а.с. 208). До судового засідання подала клопотання, в якому не заперечує щодо надання [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] (а.с. 209) В попередньому судовому засіданні пояснила, що 21.05.2018 р. працювала з [PERSON] консультант, а не нотаріус. Заяви про прийняття спадщини від [PERSON] не подано, поштою така заява не надходила. Представник третьої особи [PERSON] - адвокат Задарко Ю.М. заперечує щодо задоволення позову, пояснила, що відсутні підстави для надання додаткового строку позивачу для подання заяви про прийняття спадщини, доказів поважності причин пропуску строку не надано. Вважає, що позивач обрала невірний спосіб захисту своїх прав, крім того, позов пред`явлено до неналежного відповідача. Належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємці, що прийняли спадщину, а якщо таких немає, то - територіальна громада в особі органу самоврядування. Подала письмові пояснення (а.с. 127-132), письмову промову в дебатах (а.с. 218-219). Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилась, подала заяву про розгляд справи у її відсутність, позов підтримує, просить його задоволити. (а.с. 175) Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши та оцінивши доказу у справі, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] . (а.с. 4) Спадкодавець [PERSON] перебував у шлюбі з [PERSON] (третя особа). Позивач [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON] ) і третя особа [PERSON] - діти спадкодавця [PERSON] (а.с. 5, 6, 67) Копія спадкової справи, відкритої 20.02.2018 р. після смерті [PERSON] - на а.с. 34-58. В спадковій справі є заява [PERSON] від 20.02.2018 р. про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] (а.с. 35) і заява [PERSON] від 18.10.2018 р. про прийняття спадщини після смерті чоловіка [PERSON] (а.с. 42). На а.с. 41 - копія заповіту від 06.10.1993 р., посвідченого державним нотаріусом Першої Вінницької державної нотаріальної контори, зареєстровано в реєстрі за №4-1200, за яким [PERSON] належну йому Ѕ частину житлового будинку по [ADDRESS] , заповідає сину [PERSON] . На а.с. 43 - копія листа [PERSON] від 14.02.2018 р. (позивач пояснила, що рік зазначено помилково, має бути 2019 р.) до Першої Вінницької державної нотаріальної контори, в якому йдеться про те, що 21.05.2018 р. консультантом нотаріальної контори їй було надано запит в Центр надання адміністративних послуг «Прозорий офіс» Вінницької міської ради №1657/02-14 від 21.05.2018 р. про надання довідки щодо останнього місця проживання померлого [PERSON] , а потім виявилось, що така довідка уже видавалась і, спадкова справа відкрита ще 20.02.2018 р. Нотаріус не перевірила цього і не прийняла її заяву про прийняття спадщини. 12.02.2019 р. звернулась повторно до нотаріальної контори і виявила, що її заява про прийняття спадщини в спадковій справі відсутня. В додаток до зазначеного листа (крім іншого) додано копію запиту щодо останнього місця проживання спадкодавця [PERSON] від 21.05.2018 р. за підписом нотаріуса Мартинюк І.В. (а.с. 44), копію заяви [PERSON] від 21.05.2018 р. про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] (а.с. 46) На а.с. 15 - копія запиту щодо останнього місця проживання спадкодавця [PERSON] від 21.05.2018 р. за підписом нотаріуса Мартинюк І.В., з зазначенням, що відповідь на запит надати [PERSON] . З копії листа Першої Вінницької державної нотаріальної контори №1139/02-17 від 18.03.2019 р. вбачається, що [PERSON] роз"яснено, що нею пропущено строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька, рекомендовано звернутись до суду щодо визначення строку для подання заяви про прийняття спадщини або надання заяви усіх спадкоємців про надання їй згоди на прийняття спадщини. (а.с. 58) Згідно копії довідок квартального комітету «Корея-1» №748 від 30.05.2018 р. та № 805 від 20.06.2018 р. [PERSON] проживав по [ADDRESS] з батьком [PERSON] , вели спільне господарство. (а.с. 72, 71) Згідно ст. 1270 ч. 1 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (дня смерті, згідно ст. 1220 ч. 2 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ст. 1269 ч. 1 ЦК України). Відповідно до ст. 1272 ч. 3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. №3, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В постанові Верховного Суду від 05.12.2018 р. (справа №717/1796/16-ц) зазначено, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Проте, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємця, складні умови праці, які пов`язані із тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними, перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України, відбування покарання, з чим пов`язана неможливість прибуття для прийняття спадщини тощо. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. (ч. 1 ст. 81 ЦПК України). Судом встановлено, що [PERSON] помер [INFO] , шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини закінчився 22.05.2018 р. Позивач [PERSON] не пояснила суду, чому заяву про прийняття спадщини після померлого [PERSON] не подала чи не надіслала поштою до Першої Вінницької державної нотаріальної контори у визначений строк, та чому звернулась до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини аж в січні 2020 р. (і навіть не тоді, коли дізналась про відсутність її заяви в спадковій справі №105/2018 р. до майна померлого [INFO] [PERSON] - 12.02.2019 р., як зазначає позивач у своїй заяві від 14.02.2018 р. (а.с. 43)). Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини зачіпає права інших спадкоємців, які спадщину прийняли, оскільки в разі задоволення позову їх частки у спадковому майні зменшаться. В зв"язку з цим належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Це суд роз"яснив позивачу ще своєю ухвалою від 11.01.2020 р., залишивши позовну заяву без руху і надавши позивачу строк для виправлення недоліків позову. (а.с. 19) Аналогічна позиція висловлена і в постанові Верховного Суду від 25.03.2020 р. (справа №140/871/16-ц). Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (постанова Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 р. у справі № 523/9076/16-ц). В постанові Верховного Суду від 04.07.2018 р. у справі №752/19715/14-ц зазначено, що позивач визначає відповідача у справі самостійно. Суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому. Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно специфіки спірних правовідносин), суд відмовляє у задоволенні позову. Отже, належним відповідачами у справі за позовом [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини мають бути особи, які прийняли спадщину після смерті [PERSON] (а це [PERSON] і [PERSON] , якщо вона прийняла спадщину в порядку ст. 1268 ч. 3 ЦК України). Клопотань позивач [PERSON] щодо залучення в якості відповідачів спадкоємців, що прийняли спадщину після смерті [PERSON] , суду не заявлялось, на ухвалу суду від 11.01.2020 р. щодо заявлення у позові належних відповідачів позивач не відреагувала. На підставі викладеного в задоволенні позову [PERSON] до Першої Вінницької державної нотаріальної контори, треті особи: [PERSON] , [PERSON] , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , необхідно відмовити.

Outcome: dismissed