Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-08 00:00:00

Позивач звернулась до суду із вказаним позовом до відповідача в якому просила встановити факт її спільного проживання із [PERSON] по [ADDRESS] не менш ніж п`ять років до часу відкриття спадщини, а саме з 2009 року по 10 листопада 2015 року , визнати її спадкоємцем четвертої черги за законом, визнати за нею право на спадкування за законом майна після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Свій позов обґрунтовувала тим, що з 1960 року до 1974 року вона, [PERSON] , проживала у родині [PERSON] та [PERSON] однією сім`єю, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обв`язки. У 1973 році вийшла заміж та переїхала до чоловіка у м. Вишгород, однак, підтримувала родині зв`язки із родиною " [PERSON] ". Періодично навідувалась до них, приймала участь у веденні господарства. Внаслідок хвороби дружини [PERSON] , а рідної тітки позивача [PERSON] , стала навідуватись частіше і, по можливості залишалась проживати. З 2000 року, враховуючи похилий вік спадкодавця [PERSON] , а також те, що він, після смерті дружини [PERSON] проживав самотньо, позивач зазначила, що вона стала проживати у [PERSON] частіше, а вже з серпня 2009 року у зв`язку з погіршенням стану здоров`я [PERSON] , а на той час уже помер і її чоловік, позивач переїхала до [PERSON] стала проживати у нього постійно і опікуватись ним. Позивач зазначає, що вона до виходу на пенсію, їздила на роботу і, в разі потреби, просила сусіді приглянути за [PERSON] , в подальшому відлучалась лише в побутових потребах, та ще навістити своїх дітей. [INFO] [PERSON] помер. За життя спадкодавець заповіту не складав. Позивач посилається на те, що враховуючи відсутність у спадкодавця спадкоємців за заповітом, також відсутність спадкоємців за законом першої, другої, третьої черг відповідно до ст. 1264 ЦК України, вона маю право на спадкування за законом у четверту чергу, як така, що проживала зі спадкодавцем на час відкритті спадщини. Після смерті спадкодавця залишилося спадкове майно у виді будинку [ADDRESS] з надвірними будівлями та земельна ділянка. Позивач вказує, що вона фактично прийняла спадщину після смерті спадкодавця, оскільки залишилася проживати у вказаному будинку, крім того, до його смерті постійно проживала за вказаною адресою. 19 квітня 2018 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вищевказаним позовом за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання. 06 липня 2018 року до суду поданий відзив на позовну заяву, в якому відповідач [PERSON] просить в задоволенні позову відмовити, посилаючись на наступне. Відповідач зазначає, що [INFO] помер його двоюрідний брат - [PERSON] .Після його смерті відкрилася спадщина на житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] .Будь - яких заповітних розпоряджень за життя спадкодавець [PERSON] не залишав.Дружина [PERSON] - [PERSON] , померла задовго до дня смерті спадкодавця [PERSON] Дітей [PERSON] не мав. В установлений законом строк, визначений Цивільним Кодексом для прийняття спадщини відповідач, як спадкоємець п`ятої черги за законом на майно померлого двоюрідного брата звернувся в Броварську районну державну нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини, отримання свідоцтва на право на спадщину за законом після смерті спадкодавця [PERSON] . Іншим спадкоємцем за законом на майно [PERSON] , крім відповідача [PERSON] є двоюрідна сестра спадкодавця, [PERSON] , яка в установлений законом строк звернулася до Броварської районної державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, як спадкоємець п"ятої черги за законом. Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 26.10.2017 р., у справі № 755/3871/17 за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про встановлення факту родинних відносин, суд вирішив: позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про встановлення факту родинних відносин задовольнити, встановити факт, що [PERSON] , який помер [INFO] , в с.Літки Броварського району Київської області, є двоюрідним братом [PERSON] , [INFO] , уродженця села Літки Броварського району Київської області, зареєстрованого за адресою: [ADDRESS] . Позивач [PERSON] , будучи добре обізнаною, про наявність спадкоємця [PERSON] , умисно не повідомила суд при подачі позову про вказану особу, та не залучила її, до участі у справі. Позивачем [PERSON] , не надано жодних письмових доказів на підтвердження обставин викладених у позовній заяві, а саме щодо факту постійного проживання із спадкодавцем однією сім"єю понад п"ять років, догляду за станом здоров`я спадкодавця [PERSON] , та її необхідністю у зв`язку з цим, надання йому стороннього догляду, утримання, тощо. Вказаними обставинами, щодо постійного проживання із спадкодавцем, з позиції норм, які випливають зі змісту ст. 1264 ЦК України, як особа, яка проживала із спадкодавцем однією сім`єю не менше як п"ять років до часу відкриття спадщини, відповідач вводить суд в оману. Так, вказана обставина зазначена позивачем [PERSON] , на доказ позовних вимог, спростовується:довідкою Літківської сільської ради Броварського району Київської області від 26.11.2015 р., за № 1793, про те, що [PERSON] , який помер [INFO] , на день смерті був постійно зареєстрований та проживав в [ADDRESS] . На день смерті [PERSON] та по даний час в будинку, що належав померлому, ніхто не проживав та не був зареєстрований;довідкою виконавчого комітету Літківської сільської ради Броварського Київської області від 27.05.2018 р., за № 234, про те, що з 28 січня 1987 року до дня смерті [INFO] , [PERSON] , був постійно зареєстрований та проживав в [ADDRESS] . За вказаною адресою, на день смерті [INFO] [PERSON] був зареєстрований та проживав сам; актом обстеження житлово-побутових умов проживання від 20.05.2016 складеним депутатом Літківської сільської ради Броварського район Сахно С.М., про те, що [PERSON] , 1938 р.н., до днясмерті [INFO] , останні п`ять років проживав сам, у власному будинку по [ADDRESS] .Обставини вказані позивачем [PERSON] , є неналежними доказами. Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 17 вересня 2018 року до участі в справі як третя особа залучена [PERSON] . 17 вересня 2018 року ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області витребувана з Броварської районної нотаріальної контори Київської області спадкова справа щодо майна померлого [PERSON] . 18 жовтня 2018 року ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду. В судовому засіданні позивач та її представник [PERSON] повністю підтримали позовні вимоги та обставини викладені в позовній заяві. Пояснення суду надали аналогічні змісту позовної заяви. Окрім зазначеного в позові, позивач стверджувала, що вела із спадкодавцем спільне господарство, вони разом сплачували за комунальні послуги, але при житті у квитанціях зазначалось прізвище спадкодавця, оскільки будинок отоплювався дровами, вона заготовляла їх (купувала), доглядала за [PERSON] , піклувалася про стан його здоров`я. Відповідач [PERSON] та його представник [PERSON] позовні вимоги не визнали в повному обсязі, суду надали пояснення аналогічні змісту відзиву на позов. Просили при цьому врахувати пояснення допитаний в судовому засіданні свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , які надали пояснення, що повністю спростовують наведені позивачем обставини. Представник третьої особи [PERSON] заперечував проти задоволення заявлених позовних вимог, вважає їх необґрунтованими та такими, що повністю спростовуються зібраними у справі доказами, та свідченнями свідків. Представник Броварської районної нотаріальної контори в судове засідання не з`явилась, до суду надійшла заява про можливість розгляду справи у відсутності представника нотаріальної контори. Свідок [PERSON] , яка доводилася двоюрідною сестрою [PERSON] , суду пояснила, що брат жив після смерті своєї дружини [PERSON] близько двадцяти років сам. За ним ніхто не доглядав, оскільки він мав добре здоров`я ("був здоровий мужчина"), енергійним, хазяйновитим по господарству, самостійно їздив на автомобілі, торгував яйцями, курьми і ягодами на базарі, допомагав людям з похованнями. За комунальні послуги сплачував сам за зароблені кошти. Часто приходив до неї в гості. Був випадок коли він розповідав, як його побили родичі [PERSON] , бо він не хотів складати на неї заповіту. Позивач постійно проживала у м.Києві. Зі слів [PERSON] знає, що [PERSON] приїзжала до нього за продуктами, але він не любив ці відвідини і уходив з хати, але ніколи остання там постійно не жила. Свідок [PERSON] також зазначила, що він ніколи не скаржився на стан здоров`я та стороннього догляду не потребував. Свідок [PERSON] суду пояснив, що він є дворідним братом спадкодавця [PERSON] , після смерті його жінки [PERSON] , з 1995 р. жив самостійно. Після смерті дружини, ще 5-6 року працював на автомобілі, розвозив хліб. [PERSON] тримав свиней, курей, торгував на базарі. [PERSON] малину та продавав. У 2010 чи 2012 році точно не пам`ятає, дзвонив йому щоб допоміг натягнути сітку, відремонтувати курятник, який обвалився, а також спиляти у дворі велику акацію. Часто заїжджав до [PERSON] , але ніколи не бачив там [PERSON] . Зі слів [PERSON] свідку стало відомо, що він один раз подзвонив до [PERSON] , щоб та допомогла йому прибрати в хаті, але остання так і не приїхала. [PERSON] їздив в ліс заготовляв дрова, купляв необхідні будівельні матеріали для ремонту будинку. Вони з братом також допомагали ремонтувать кришу, білили коридор в хаті. Заборгованості за комунальні послуги [PERSON] не мав, платив за все сам. Будинок опалював дровами і вугіллям. Свідок пояснив, що він заходив до [PERSON] у будинок, але там жіночих речей не бачив. В будинку було чисто. [PERSON] , іноді приїжджала. На свята, дні народження [PERSON] , приїздив до свідка додому. [PERSON] проживає у батьківській хаті на другому кінці села. Свідок стверджував, що [PERSON] до останнього дня життя їздив на велосипеді і на машині, стан здоров`я був нормальний, трохи скаржився, що болять ноги, був випадок коли заболіло вухо, то він ледь його завів до лікаря. [PERSON] самостійно розпоряджався своєю пенсією. Розповідав, що за десь за рік до смерті [PERSON] йому подзвонив випивший і просив прийти, бо йому було погано. Там вперше побачив сина [PERSON] , який його вдягав і казав, що треба йти в сільраду щось підписати, але [PERSON] нікуди не хотів йти. Свідок [PERSON] пояснив, що постійно проживає в Літках з 1994 р., дружив з [PERSON] , бачилися часто, вдень, ввечері на вихідні. Бачив, що приходила племінниця [PERSON] , але вона проживала на своїй житловій площі на батьківщині в цьому ж селі з 2004 року. [PERSON] був хазяйським чоловіком, заготовляв сам дрова на зиму, тримав господарство свиней, курей. Самостійно їздив на автомобілі. Свідок [PERSON] суду пояснила, що вона постійно проживає в с. Літках з 2004 р., тоді ж і познайомилась з [PERSON] , знає [PERSON] з 2004 р., з якою перебуває в дружніх стосунках. Коли [PERSON] трохи заслаб, то вона йому допомагала, раніше він пропонував їй вийти за його заміж, але оскільки туди приїздила і [PERSON] , то вона йому відмовила. Бачила часто [PERSON] у [PERSON] з2006 р. Свідок [PERSON] , суду пояснила, що вона сусідка [PERSON] з 2005 р. У вказаному році придбала садибу в с.Літки, а з 2006 року почала спілкуватися з [PERSON] . З відносин, які склались між [PERSON] та [PERSON] зрозуміла, що вона його племінниця. З 2007 року [PERSON] проживала у будинку [PERSON] . Також іноді на подвір"ї бачила сестру [PERSON] . Суд вислухавши позивача, представника позивача, відповідача, представника відповідача, представника третьої особи, свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , дослідивши письмові докази у справі, встановивши обставини справи та відповідні їм правовідносини, дійшов наступного висновку. Відповідно ч .1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно ч. 1, 2, 3 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Відповідно ч.1, 2 ст. 80 ЦПК Україн и достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується актовим записом про смерть № 57 від 13.11.2015 р. Державним нотаріусом Броварської районної державної нотаріальної контори заведена спадкова справа № 132/2016 до майна померлого [PERSON] Заповіт спадкодавцем не складався. [PERSON] на день смерті не перебував у зареєстрованому шлюбі. Відповідно до положень ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтею 1258 ЦК України визначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Частиною 4 ст. 1266 ЦК України визначено, що двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Як вбачається, із копії спадкової справи щодо майна померлого [PERSON] до Броварської районної державної контори звернувся [PERSON] із заявою від 26.02.2016 р. про прийняття спадщини після його двоюрідного брата [PERSON] . Із заявами про прийняття спадщини також звернулись 29.03.2016 р. [PERSON] та 19.04.2016 р. [PERSON] . У заяві [PERSON] про прийняття спадщини від 19.04.2016 року зазначила про те, що іншими спадкоємцями майна померлого [PERSON] є його двоюрідний брат [PERSON] та двоюрідна сестра [PERSON] , пережившої дружини померлого не має. Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва встановлено факт, що [PERSON] , який помер [INFO] в селі Літки Броварського району Київської області, є двоюрідним братом [PERSON] . уродженця села Літки Броварського району Київської області. Пунктом 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" судам роз`яснено, що при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. Відповідно ч. 4 ст. 3 СК України сім"я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства. Для встановлення спільного проживання однією сім`єю до уваги беруться докази щодо ведення ними спільного побуту, документи щодо місця реєстрації чи фактичного проживання, фотографії певних подій, докази придбання майна на користь сім`ї, витрачання коштів на спільні цілі (договори купівлі-продажу, фіскальні чеки, інші письмові докази і таке інше.) Одне лише спільне проживання не є достатнім для визнання фактичного проживання однією сім`єю без наявності інших ознак сім`ї. Факт спільного проживання позивача із спадкодавцем повністю спростовується поданими та зібраними доказами, а саме: -довідкою за № 428 від 15 квітня 2016 року виданої [PERSON] Літківською сільською радою про те, що [PERSON] , який помер був зареєстрований та проживав по [ADDRESS] . Будинок належав йому на праві власності. Із вказаної довідки вбачається, що будь яких інших осіб як проживаючих чи зареєстрованих за вказаним домоволодінням не вказано. (а.с. 7) -довідкою Літківської сільської ради Броварського району Київської області від 26.11.2015 р., за № 1793, про те, що [PERSON] , який помер [INFO] , на день смерті був постійно зареєстрований та проживав в [ADDRESS] . На день смерті [PERSON] та по даний час в будинку, що належав померлому, ніхто не проживав та не був зареєстрований; (а.с. 52) -довідкою виконавчого комітету Літківської сільської ради Броварського Київської області від 27.05.2018 р., за № 234, про те, що з 28 січня 1987 року до дня смерті [INFO] , [PERSON] , був постійно зареєстрований та проживав в [ADDRESS] . За вказаною адресою, на день смерті [INFO] [PERSON] був зареєстрований та проживав сам; (а.с. 55) -актом обстеження житлово-побутових умов проживання від 20.05.2016 складеним депутатом Літківської сільської ради Броварського район Сахно С.М., про те, що [PERSON] , 1938 р.н., до днясмерті [INFO] , останні п`ять років проживав сам, у власному будинку по [ADDRESS] . (а.с. 53) Позивачем [PERSON] не надано до суду будь-яких доказів, які б підтвердили про сумісне проживання однією її та [PERSON] не менш як п`ять років до моменту відкриття спадщини та ведення в цей період спільного господарства. Відповідно ч.1, 2, 3, 4 ст. 12. ЦПК України судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до положень ст.13 цього Кодексу суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставідоказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до положень ст.81 цього Кодексу кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, з наданих позивачем [PERSON] доказів не можливо встановити факт спільного проживання її та [PERSON] не менш як п`ять років до моменту відкриття спадщини, оскільки окрім показів свідків у справі відсутні будь-які належні та допустимі докази, які б свідчили про те, що вони проживали однією сім`єю, були пов`язані спільним побутом, мали між собою усталені стосунки, що притаманні сім`ї, вели спільне господарство, мали спільний бюджет, а також взаємні права та обов`язки, а також що спадкодавець потребував стороннього допомоги за станом здоров`я чи похилим віком. Подані до суду декілька квитанцій ТОВ "Київобленерго" про сплату послуг не можуть бути визнані належними доказами, оскільки сплата за такі послуги відбулась після смерті спадкодавця [PERSON] майже через рік. Даючи оцінку показам свідків, наданих суду, як доказів по справі, суд дійшов висновку про те, що останні не доводять ту обставину, що [PERSON] та [PERSON] не менш як п`ять років до моменту відкриття спадщини проживали разом однією сім`ю, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, окрім того, що [PERSON] потребував будь якої допомоги зі сторони [PERSON] . Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Статтею 1264 ЦК України передбачено, що у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Статтею 1259 ЦК України визначено, що фізична особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані. Судовий порядок зміни черговості застосовується на підставі задоволення позову спадкоємця наступних черг до спадкоємців тієї черги, які безпосередньо закликаються до спадкування. Право на пред`явлення позову про зміну черговості спадкування мають лише спадкоємці за законом. Підставами для задоволення такого позову є сукупність наступних юридичних фактів, встановлених у судовому порядку: 1) здійснення опіки над спадкодавцем, тобто надання йому нематеріальних послуг (спілкування, поради та консультації, поздоровлення зі святами); 2) матеріальне забезпечення спадкодавця; 3) надання будь-якої іншої допомоги спадкодавцеві, тобто такої допомоги, яка має матеріалізоване вираження, - прибирання приміщення, приготування їжі, ремонт квартири; 4) тривалий час здійснення дій, визначених у пунктах 1 - 3; 5) безпорадний стан спадкодавця, тобто такий стан, під час якого особа неспроможна самостійно забезпечувати свої потреби, викликаний похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом. Для задоволення позову необхідна наявність всіх п`яти вищезазначених обставин. В зазначеній категорії справ підлягає встановленню судом також факт належності сторін до спадкоємців за законом різних черг. Зміна черговості спадкування лише надає право спадкоємцю наступної черги на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, а не визнає його спадкоємцем цієї черги. Отримавши право на спадкування разом із спадкоємцями іншої черги, такий спадкоємець вважається спадкоємцем тієї черги, до якої він належить відповідно до статей 1261 - 1265 ЦК України. Пунктом 6 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про спадкування" від 30 травня 2008 року № 7 роз`яснено, що під безпорадним слід розуміти стан особи, зумовлений похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом, коли вона не може самостійно забезпечити умови свого життя, потребує стороннього догляду, допомоги та піклування. Доказами безпорадності спадкодавця можуть бути документи, що підтверджують тяжкість стану здоров`я: виписки з історії хвороби, амбулаторні картки, висновки медичних закладів, документи про інвалідність тощо. Отже, безпорадність особи пов`язана саме зі станом її здоров`я. На підтвердження не задовільного стану здоров`я спадкодавця позивач надала до суду довідку від 10 серпня 2016 року за № 245 лікаря Літківської медамбулаторії щодо звернення позивача з приводу лікування [PERSON] , але вказаний доказ не може бути прийнятий судом як належний для підтвердження безпорадного стану, чи такого стану особи який би потребував стороннього догляду, крім іншого вказаний доказ не може підтвердити той факт, що позивач фактично проживала із спадкодавцем не менш як п`ять років до його смерті. Разом з тим, позивач не надала суду жодного належного, допустимого та достовірного доказу про наявність у неї з [PERSON] спільного сімейного господарства за період не менше п`яти років до смерті спадкодавця, а тому позивач не є спадкоємцем четвертої черги після смерті [PERSON] . Таким чином, відсутні підстави для задоволення позовних вимог про визнання позивача спадкоємцем четвертої черги, встановлення факту спільного проживання та визнання права на спадкування за законом на спадкове майно після смерті [PERSON] .

Outcome: approved