Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-02 00:00:00

Представник позивача [PERSON] адвокат Головко Д.В. звернувся до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовом до Слов`янського міськрайонного Відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), за участю третьої особи: Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», про зняття арешту та зобов`язання вчинити певні дії, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що на виконанні старшого державного виконавця Слов`янського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) Гогіберідзе Е.С. знаходилось виконавче провадження № 54489694, відкрите на підставі виконавчого листа № 236/2614, виданого 24 листопада 2015 року Краснолиманським міським судом Донецької області про стягнення с [PERSON] на користь ПАТ «Дельта Банк» суми боргу в розмірі 1\~111\~438,00 грн. Після відкриття ВП № 54489694 в процесі виконання Слов`янським міськрайонним відділом державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) виконавчого листа № 236/2614, виданого 24 листопада 2015 року Краснолиманським міським судом Донецької області про стягнення с [PERSON] на користь ПАТ «Дельта Банк» суми боргу в розмірі 1\~111\~438,00 грн., у виконавчому провадженні № 54489694 виконавцями не було проведено ряд процесуальних процедур, які б мали бути спрямовані на виконання вказаного виконавчого листа. 28 липня 2008 року між Відкритим акціонерним товариством "Сведбанк" та [PERSON] був укладений кредитний договір № 0401/0708/71-088 та іпотечний договір № 0401/0708/71-088-Z-1, згідно з умовами якого Банк надав Позичальнику кредитні кошти у розмірі 55 000,00 дол. США з розрахунку 11,4 % річних на строк з 28 липня 2008 року до 27 липня 2038 року. 28 липня 2008 року, між ВАТ "Сведбанк" та [PERSON] був укладений договір поруки № 0401/0708/71-088-Р-1, згідно з яким Поручитель взяла на себе обов`язок солідарно відповідати за борговими зобов`язаннями [PERSON] 25 травня 2012 року між ПАТ "Сведбанк" (яке є правонаступником ВАТ "Сведбанк" ) та ПАТ "Дельта Банк" було укладено Договір купівлі-продажу прав вимоги, відповідно до якого в порядку, обсязі та на умовах, визначених даним Договором, ПАТ "Сведбанк" передає ПАТ "Дельта Банк" право вимоги за кредитними та забезпечувальними договорами, внаслідок чого ПАТ "Дельта Банк" переходить право вимоги від боржників повного, належного та реального виконання обов`язків за кредитними та забезпечувальними договорами. Пізніше ПАТ "Дельта Банк" відступило (продало) право вимоги за кредитним договором № 0401/0708/71-088 та договором іпотеки № 0401/0708/71-088-Z-1 від 28 липня 2008 року, який було укладено з первинним кредитором Відкритим акціонерним товариством "Сведбанк" та [PERSON] , в подальшому 22 квітня 2019 року було відступлено фізичній особі [PERSON] . Тобто з 22 квітня 2019 року новий та кінцевий кредитор, якому відійшли всі права вимоги за кредитним договором та договором іпотеки від 28 липня 2008 року № 0401/0708/71-088 та іпотечний договір № 0401/0708/71-088- Z -1 є [PERSON] . Слов`янським міськрайонним відділом державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) у ВП № 54489694 було виконано наступні виконавчі дії, а саме: - 10 серпня 2017 року державним виконавцем Слов`янського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) Суховим М.Є. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження; - 24 січня 2020 року старшим державним виконавцем Слов`янського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) Гогіберідзе Е.С. винесено постанову про передачу виконавчого провадження; - 15 квітня 2020 року старшим державним виконавцем Слов`янського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) Гогіберідзе Е.С. винесено постанову про арешт коштів боржника, [PERSON] ; - 15 квітня 2020 року старшим державним виконавцем Слов`янського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) Гогіберідзе Е.С. винесено постанову про повернення виконавчого документа стягувачу. На сьогоднішній день виконавче провадження № 54489694 закрито, а арешти накладені в рамках виконавчих дій тривають. 22 червня 2021 року [PERSON] отримав від [PERSON] заяву за реєстровим № 98, посвідчену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Воловиченко В.В., про те, що новий кредитор [PERSON] не має претензій майнового характеру до [PERSON] . Просить суд скасувати всі існуючі арешти та заборони відносно [PERSON] , РНОКІІП: [NUMBER] , накладені на підставі постанови старшого державного виконавця Слов`янського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) в рамках виконавчого провадження № 54489694. Позивач [PERSON] та його представник - адвокат Головко Д.В., який діє на підставі Довіреності від 06 травня 2021 року, у судове засідання не з`явилися, хоча належним чином були повідомлені про дату, час та місце проведення судового засідання (а.с.23). Представник відповідача - Слов`янського міськрайонного Відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), у судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання, причини неявки суду не повідомив (а.с.24 ). Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Відповідач Слов`янський міськрайонний Відділ державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) своєчасно і належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи, не використав наданого законом права на участь у судовому засіданні, тому суд, враховуючи згоду позивача (представника позивача), вважає можливим відповідно до правил ч.1 ст. 280 ЦПК України вирішити справу на підставі наявних у ній доказів та ухвалити заочне рішення. Представник третьої особи - Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» у судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання, причини неявки суду не повідомив (а.с.25). Суд, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги представника позивача [PERSON] адвоката Головко Дмитра Вікторовича до Слов`янського міськрайонного Відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), за участю третьої особи: Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», про зняття арешту та зобов`язання вчинити певні дії, підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість. Згідно до\~ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. У відповідності зі\~ст.41 Конституції України, кожний має право володіти, користуватися й розпоряджатися своєю власністю. Статтею 1 Першого протоколу до конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17 липня 1997 року відповідно до\~Закону України від 17 липня 1997 року №475/97 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини 1950 року та основоположних свобод. Першого протоколу та протоколів № 2, 4. 7. та 11 до Конвенції». закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Відповідно до ч.1\~ст.16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно зі\~ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд; власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно до\~ст.321 ЦК України\~право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно із\~ст.391 ЦК України\~власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Судом встановлено, що 28 липня 2008 року між Відкритим акціонерним товариством "Сведбанк" та [PERSON] був укладений кредитний договір № 0401/0708/71-088 та іпотечний договір № 0401/0708/71-088-Z-1, згідно з умовами якого Банк надав Позичальнику кредитні кошти у розмірі 55 000,00 доларів США з розрахунку 11,4 % річних на строк з 28 липня 2008 року до 27 липня 2038 року. 28 липня 2008 року між ВАТ "Сведбанк" та [PERSON] був укладений договір поруки № 0401/0708/71-088-Р-1, згідно з яким Поручитель взяла на себе обов`язок солідарно відповідати за борговими зобов`язаннями [PERSON] 25 травня 2012 року між ПАТ "Сведбанк" (яке є правонаступником ВАТ "Сведбанк" ) та ПАТ "Дельта Банк" було укладено Договір купівлі-продажу прав вимоги, відповідно до якого в порядку, обсязі та на умовах, визначених даним Договором, ПАТ "Сведбанк" передає ПАТ "Дельта Банк" право вимоги за кредитними та забезпечувальними договорами, внаслідок чого ПАТ "Дельта Банк" переходить право вимоги від боржників повного, належного та реального виконання обов`язків за кредитними та забезпечувальними договорами. Пізніше ПАТ "Дельта Банк" відступило (продало) право вимоги за кредитним договором № 0401/0708/71-088 та договором іпотеки № 0401/0708/71-088-Z-1 від 28 липня 2008 року, який було укладено з первинним кредитором Відкритим акціонерним товариством "Сведбанк" та [PERSON] , в подальшому 22 квітня 2019 року було відступлено фізичній особі [PERSON] (а.с.12). Постановою державного виконавця Слов`янського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) Сухова М.Є. від 10 серпня 2017 року відкрито виконавче провадження № 54489694 з виконання Виконавчого листа № 236/2614, виданого Краснолиманським міським судом Донецької області 24 листопада 2015 року, про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ "Дельта Банк" боргу у сумі 1\~111\~438,00 грн. (а.с.5). Постановою старшого державного виконавця Слов`янського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) Гогіберідзе Е.С. від 24 січня 2020 року Виконавчий лист № 236/2614 передано Слов`янському міськрайонному відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) у строк до 24 січня 2020 року (а.с.6). Постановою старшого державного виконавця Слов`янського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) Гогіберідзе Е.С. від 15 квітня 2020 року накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належить боржнику [PERSON] (а.с.7). Постановою старшого державного виконавця Слов`янського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) Гогіберідзе Е.С. від 15 квітня 2020 року Виконавчий лист № 236/2614, виданий Краснолиманським міським судом Донецької області 24 листопада 2015 року, про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ "Дельта Банк" боргу у сумі 1\~111\~438,00 грн. на підставі п. 2 ч. 1 ст. 37 Закону України « Про виконавче провадження» повернуто стягувачу (а.с.8). Відповідно до Заяви від 22 червня 2021 року, посвідченої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Воловиченко В.В., [PERSON] вказав, що не має майнових, фінансових та інших претензій до [PERSON] , [INFO] , який зареєстрвоаний за адресою: [ADDRESS] (а.с.13). Відповідно до ч. 2\~ст. 30 ЦПК України\~позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцем знаходження цього майна або основної його частини. Стаття 16 ЦК України\~передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права. Відповідно до ст. ст.\~316,\~317,\~319 ЦК України\~правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно\~ст. 321 ЦК України\~право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Статтею 391 ЦК України\~передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Статтею 59 Закону України «Про виконавче провадження»\~передбачено, що особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. 2. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому\~пунктом 10\~частини першої статті 34 цього Закону. 3. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. 4. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5)\~відсутність у\~строк до\~10\~робочих днів\~з дня\~отримання повідомлення\~виконавця,\~зазначеного у\~частині шостій\~статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені\~пунктом 1-2\~розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону. 5. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Як вбачається із роз`яснень, викладених у п.5 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику і справах про зняття арешту з майна» № 5 від 03 червня 2016 року, інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, що передбачено статтею 60 Закону про виконавче провадження (у редакції, чинній на момент розгляду справи, ст.59 Закону України «Про виконавче провадження»). Отже, у зв`язку із тим, що [PERSON] не має майнових, фінансових та інших претензій до [PERSON] та виконавче провадження № 54489694 завершено, суд приходить до переконання, що відсутні підстави для подальшого застосування арешту майна [PERSON] . Виходячи з вищевикладеного, на час звернення із позовною заявою до суду за наявності арешту (обтяження) накладеного на майно порушується право власності позивача, внаслідок чого він позбавлений змоги в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, підстав для продовження обтяження на майно суд не вбачає, а тому право позивача підлягає судовому захисту у заявлений ним спосіб шляхом зняття арешту з майна. Оцінюючи усі докази, досліджені в ході судового засідання в їх сукупності, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги [PERSON] в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved