Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-22 00:00:00

У лютому 2018 року [PERSON] звернулась в Кіровський районний суд м. Кіровограда із позовною заявою до Управління комунальної власності Міської ради міста Кропивницького, зазначивши третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача державного нотаріуса Кропивницької міської Державної нотаріальної контори №2 Тимко Оксану Владиславівну та просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за заповітом [PERSON] , посвідченого 11 листопада 1995 року приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Левицькою В.В., реєстр 1449 на 2/25 частин житлового будинку з господарськими будівлями, що в [ADDRESS] на земельній ділянці площею 678 кв. метрів; судові витрати покласти на відповідача. Вимоги мотивує тим, що 11 листопада 1995 року [PERSON] уклала заповіт, який був посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Левицькою В.В., за реєстром № 1449, згідно якого заповідала все її майно де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що буде належите їй на день смерті , і на що вона за законом матиме право ,їй , [PERSON] . [INFO] [PERSON] померла , та після смерті якої впродовж шестимісячного строку звернулася до Другої Кіровоградської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, в зв"яку з чим державним нотаріусом заведена спадкова справа. 09.02.2018 року Державним нотаріусом Кропивницької міської державної нотаріальної контори №2 Тимко О. В. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. З мотивами відмови державного нотаріуса не погоджується, оскільки нею замовлявся звіт про оцінку, який надав суб`єкт оціночної діяльності [PERSON] , №в реєстрі 2438557_28112017_314, згідно якого 2/25 частини житлового будинку з господарськими будівлями існують та оцінювачем вказано вартість нерухомого майна -36 600 ,00 грн. Крім того, вважає, що нотаріусом не було взято до уваги факт того, що будівля Б,В, В1, яку було знищено стояла окремо від 2/25 частин домоволодіння, що в [ADDRESS] і ніяким чином не впливає на отримання свідоцтва про право власності на нерухоме майно, яке існує. Згідно Архівної довідки від 22.11.2017 року виданої ОКП «КООБТІ» за архівними даними право власності на домоволодіння, що в [ADDRESS] належить: 1. [PERSON] - 1/5 ч. (приватна спільна часткова), Свідоцтво про право власності від 28.09.1972 №- / Кіровоградський міськомунгосп. Зареєстровано 28.09.1972 р.; 2. [PERSON] - 2/25 ч. (приватна спільна часткова), Договір купівлі- продажу від 11.07.1979 №2-1678 /Третя кіровоградська державна нотаріальна контора. Зареєстровано 11.07.1979 р.; 3. Кіровоградський міськвиконком - 2/25 ч. (комунальна спільна часткова), Свідоцтво про право власності від 28.09.1972 №-/ Кіровоградський міськомунгосп. Зареєстровано 28.09.1972 р.; 4. [PERSON] - 1/25 ч. (приватна спільна часткова), Свідоцтво про право власності від 01.02.1980 №1-228/ Третя кіровоградська державна нотаріальна контора. Зареєстровано 04.02.1980 р.; 5. [PERSON] - 1/25 ч. (приватна спільна часткова), Свідоцтво про право на спадщину від 01.02.1980 №1-230 / Третя кіровоградська державна нотаріальна контора. Зареєстровано 04.02.1980 р.; 6. [PERSON] - 7/50 ч. (приватна спільна часткова), Договір купівлі-продажу від 22.05.1982 №2-489 / Третя кіровоградська державна нотаріальна контора. Зареєстровано 23.06.1982 р.; 7. [PERSON] - 7/100 ч. (приватна спільна часткова), Договір дарування від 10.04.1973 №2-2359 / Перша кіровоградська державна нотаріальна контора; 8. [PERSON] - 17/150 ч. (приватна спільна часткова), Договір купівлі- продажу від 20.09.1988 №1-4212 / Третя кіровоградська державна нотаріальна контора; 9. [PERSON] - 1/10 ч. (приватна спільна часткова), Свідоцтво про право на спадщину від 19.11.2010 №2-2650 /Друга кіровоградська державна нотаріальна контора Реєстрова книга №2 запис №463. 17/150 частин вищевказаного домоволодіння було знищено, належні [PERSON] , який із заявою до реєстраційної служби про погашення право установчих документів не звертався. Вважає, що має всі підстави для звернення до суду за захистом свого порушеного права відповідно до ст. 15 ЦК України. Способом захисту свого порушеного права у відповідності до ч.2 п.1 є визнання права- права власності на спадкове майно. Правом звернення до суду в порядку позовного провадження бажає скористатися, оскільки отримати свідоцтво про право на спадщину неможливо, так як 09 лютого 2018 року за №245/02-31, державним нотаріусом Кропивницької міської державної нотаріальної контори №2 Тимко О.В. було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій. У разі задоволення позову судовий збір в сумі 714 грн. 85 коп. повинен бути покладений на відповідача. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено суддю Бершадську О.В. для розгляду справи про визнання права власності на нерухоме майно, в порядку спадкування. Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 01 березня 2018 року позовну заяву залишено без руху. 14 березня 2018 року на виконання вимог ухвали від 01 березня 2018 року представником позивача надано позовну заяву. Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20 березня 2018 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено проводити в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання. 05 квітня 2018 року представником Управління комунальної власності Міської ради міста Кропивницького, через канцелярію суду, подано відзив на позовну заяву, згідно якого вимоги не визнав, у їх задоволенні просив відмовити. Вказав, що фактично сторона позивача оскаржує постанову державного нотаріуса Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 2 Тимко Оксани Владиславівни про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а відтак відповідно, позовну заяву про відмову у вчинені нотаріальних дій подано до неналежного відповідача управління комунальної власності Міської ради міста Кропивницького, у той час , як належним є державний нотаріус Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 2 Тимко Оксана Владиславівна . Тим більше, вважає, що управлінням комунальної власності Міської ради міста Кропивницького права позивача ніяким чином не порушували, по-друге, зазначене у позовній заяві домоволодіння має принаймі 8 власників, у тому числі Кіровоградський міськвиконком є власником 2/25 ч. (комунальна спільна часткова). Тому, оскільки до компетенції управління комунальної власності Міської ради міста Кропивницького, як до самостійної юридичної особи, не належить право захисту інтересів Виконавчого комітету Міської ради міста Кропивницького, у тому числі у судах, то не залучення Виконавчого комітету Міської ради міста Кропивницького у даній справі у якості третьої особи на стороні відповідача, порушуватиме права та законні інтереси територіальної громади міста Кропивницького. Окрім цього вважає, що позовні вимоги сторони позивача безпосередньо стосуються усіх власників домоволодіння, як власників приватної спільної часткової власності, а тому їх теж необхідно залучити до участі у справі № 404/1185/18, як третіх осіб які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача (т.с. 1, а.с. 54-59). Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 23 травня 2018 року, за клопотанням сторони позивача, витребувано у Кропивницькій міській державній нотаріальній конторі №2 належним чином засвідчену копію спадкової справи після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Витребувано з ОКП «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» інформацію кому із співвласників та яка частка домоволодіння з надвірними будівлями належить у житловому будинку літ. Бб, 1900 р.б., загальною площею 51,28 кв.м., житловою 30,85 кв.м. по [ADDRESS] , яка знищена (т.с. 1, а.с. 70). Начальником ОКП "Кіровоградське ООБТІ" 14 червня 2018 року на виконання вимог ухвали суду від 23 травня 2018 року надано витребувану інформацію (т.с. 1, а.с. 78). Крім того, від завідуючої Кропивницької міської державної нотаріальної контори №2 28 серпня 2018 року отримано витребувану ухвалою суду від 23 травня 2018 року належним чином засвідчену копію спадкової справи №723 після смерті [PERSON] , померлої [INFO] (т.с. 1, а.с. 88-111). Згідно ухвал Кіровського районного суду м. Кіровограда від 27 листопада 2018 року, за клопотанням представника відповідача, залучено до участі в справі, як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - [PERSON] , [PERSON] , Виконавчий комітет Міської ради міста Кропивницького, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та, за клопотанням представника позивача, призначено по справі судово будівельно-технічну експертизу, провадження якої доручено експертам ТОВ "Науково-виробниче підприємство Укрспецбудекспертиза" (т.с. 1, а.с. 140-141, 142-143). Судом 21 травня 2019 року отримано висновок експерта №198 від 17 травня 2019 року (т.с. 1, а.с. 214-251), в зв"язку з чим ухвалою суду від 03 червня 2019 року поновлено провадження у справі та призначено підготовче засідання (т.с. 1, а.с. 253). Представник відповідача Управління комунальної власності Міської ради міста Кропивницького в підготовчому засіданні 17 липня 2019 року заявив усне клопотання про виклик судового експерта. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 17 липня 2019 року закрито підготовче провадження у справі, та призначено її до судового розгляду по суті в судовому засіданні. Встановлено порядок дослідження доказів: надання вступного слова учасникам справи, з`ясування обставин, на які учасники посилаються як на вимогу свої підстав та заперечень, дослідження письмових доказів, допит судового експерта (т.с. 2, а.с. 26-27). В судовому засіданні позивач заявлені вимоги підтримала, просила їх задовольнити. 23 січня 2020 року від представника позивача на електронну адресу суду надійшла заява, якою просив розглянути справу у його відсутності, в зв"язку із зайнятістю. Представник відповідача Управління комунальної власності Міської ради міста Кропивницького в судове засідання не з"явився, через канцелярію суду, подав заяву про розгляд справи у його відсутності за наявними в ній матеріалами (т.с. 2, а.с. 73). В судове засідання треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Державний нотаріус Кропивницької Міської державної нотаріальної контори №2 Тимко Оксана Владиславівна, представник Виконавчого комітету Міської ради міста Кропивницького, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] не з"явились, повідомлялись. В судове засідання, за клопотанням сторони відповідача, викликався судовий експерт Хомутенко Д.Г., який пояснив, що ним проводилася судово будівельно-технічна експертиза на вирішення якої було поставлено питання щодо: 1. Чи є 2/25 частини житлового будинку з господарськими будівлями, що є в [ADDRESS] , які належать [PERSON] самовільно побудованими ? 2. Чи знищено 2/25 частини житлового будинку з господарськими будівлями, що є в [ADDRESS] , які належать [PERSON] ? 3.Кому із співвласників і яка частка житлового будину літ. "Бб"- 1900 р.п., загальною площею 51,28 кв.м., житловою площею 30,85 кв.м., який знищено, належить? Обстеження ним проводилося в присутності позивача [PERSON] та представника відповідача Управління комунальної власності Міської ради міста Кропивницького Ковбасюка Анатолія Васильовича. За результатами проведених досліджень, ним зроблено висновок про те, що приміщення та будівлі, що при розрахунку часток співвласників житлового будинку за адресою [ADDRESS] , входили у 2/25 частки, яка належить [PERSON] , а саме в житловому будинку літ.«А»: приміщення кімнат 2-І, 2-2, сіни літ. «а», сарай літ. «Д» не являються самочинно побудованими. По другому питанню, за результатами проведених досліджень, зроблено висновок про те, що приміщення та будівлі, що при розрахунку часток співвласників житлового будинку за адресою [ADDRESS] , входили у 2/25 частки, яка належить [PERSON] , а саме в житловому будинку літ.«А»: приміщення кімнат 2-1,2-2, сіни літ. «а», сарай літ. «Д», не знищено. Третє питання виходить за межі компетенції судового експерта з правом проведення будівельно-технічних експертиз та відноситься до питань права. Заслухавши виступ сторони позивача, судового експерта, дослідивши письмові матеріали справи ( в тому числі копію спадкової справи, та інвентарну справу ), суд приходить до висновку щодо часткового задоволення позову, з наступних підстав. Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 3 ст. 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом ( ст. 81 ЦПК України). На підставі ч. 1 та ч. 2 ст. 5 ЦК України акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності, і не мають зворотної дії в часі. Згідно ч. 3. ст. 5 ЦК України, якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювались актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності. Тобто на момент складання заповіту та вступу у спадщину діяв акт цивільного законодавства- ЦК України (1963 року). Так, відповідно до ч. 1 ст. 524 ЦК України в редакції 1963 року спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Згідно ст. 534 ЦК України в редакції 1963 року, кожний громадянин може залишити за заповітом усе своє майно або частину його (не виключаючи предметів звичайної домашньої обстановки і вжитку) одній або кільком особам як тим, що входять, так і тим, що не входять до кола спадкоємців за законом, а також державі або окремим державним, кооперативним та іншим громадським організаціям. Відповідно до вимог ст. 548 ЦК України в редакції 1963 року, для прийняття спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Згідно ст. 549 цього ж кодексу, визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Особи, для яких право спадкоємства виникає лише у випадку неприйняття спадщини іншими спадкоємцями, можуть заявити про свою згоду прийняти спадщину протягом строку, що залишився для прийняття спадщини. Якщо строк, що залишився, менше трьох місяців, він продовжується до трьох місяців. Судом з"ясовано, що відповідно до свідоцтва про право власності від 01.02.1980 №1-228 посвідчено, що [PERSON] , яка є дружиною [PERSON] , померлого [INFO] , належить право власності на 1/25 частку в спільному майні, набутому названим подружжям за час шлюбу, домоволодіння в [ADDRESS] , загальною площею, 173.99 кв/м., розташованого на земельній ділянці площею 678.0 кв.м. (т.с. 1, а.с. 103). Крім того, згідно свідоцтва про право на спадщину від 01.02.1980 №1-230, 1/25 часток домоволодіння в [ADDRESS] , загальною площею 173,99 кв.м., розташованого на земельній ділянці площею 678,0 кв.м., отримано у спадок [PERSON] за померлим [PERSON] . Зазначені частки домоволодіння належали померлому [PERSON] на підставі свідоцтва на право власності на будівлі, виданого Кіровоградським міськ.комунгоспом і зареєстроване в Кіровоградському бюро технічної інвентаризації 28 вересня 1972 року під №463/2 (т.с. 1, а.с. 104). 11 листопада 1995 року [PERSON] склала заповіт, який був посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Левицькою В.В., за реєстром № 1449, згідно якого на випадок своєї смерті зробила таке розорядження: майно де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що буде належите їй на день смерті і на що вона за законом матиме право заповіла [PERSON] (т.с. 1, а.с. 101). [PERSON] [INFO] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 09 березня 2001 року, актовий запис №759 (т.с. 1, а.с. 93). 08 серпня 2001 року [PERSON] звернулась до Другої Кіровоградської державної нотаріальної контри із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] (т.с. 1, а.с. 92). Крім того, 09 лютого 2018 року [PERSON] звернулась до Кропивницької міської державної нотаріальної контори №2 із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, після смерті [PERSON] , померлої [INFO] (т.с. 1, а.с. 100). Однак, постановою державного нотаріуса Кропивницької міської державної нотаріальної контори №2 Тимко О.В. від 09 лютого 2018 року відмовлено [PERSON] , у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченим Левицькою В.В., приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу 11 листопада 1995 року за реєстром № 1449, після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , на 2/25 частки домоволодіння, що знаходиться в [ADDRESS] , оскільки об`єкта нерухомого майна - домоволодіння, що знаходиться в [ADDRESS] частки якого належали [PERSON] , померлій [INFO] , на які є документ, що посвідчує право власності, не існує. Документ, що посвідчує право власності [PERSON] на житловій будинок літ. «Ааа1а3а4», для оформлення спадщини не наданий (т.с. 1, а.с. 111). Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затв. Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5 (глава 10 розділу ІІ) регламентує порядок видачі свідоцтва про право на спадщину та передбачає надання необхідних для цього документів. Видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно (пп. 4.15 п. 4 глави 10, розділу II Порядку). Відповідно пп. 4.18 п. 4 глави 10 Розділу 2 Порядку, якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, нотаріус отримує інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно шляхом безпосереднього доступу до нього. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право иа спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку. З"ясовано, що згідно Архівної довідки від 22.11.2017 року виданої ОКП «КООБТІ» за архівними даними право власності на домоволодіння, що в [ADDRESS] зареєстровано за: 1. [PERSON] - 1/5 ч. (приватна спільна часткова), Свідоцтво про право власності від 28.09.1972 №- / Кіровоградський міськомунгосп. Зареєстровано 28.09.1972 р.; 2. [PERSON] - 2/25 ч. (приватна спільна часткова), Договір купівлі- продажу від 11.07.1979 №2-1678 /Третя кіровоградська державна нотаріальна контора. Зареєстровано 11.07.1979 р.; 3. Кіровоградський міськвиконком - 2/25 ч. (комунальна спільна часткова), Свідоцтво про право власності від 28.09.1972 №-/ Кіровоградський міськомунгосп. Зареєстровано 28.09.1972 р.; 4. [PERSON] - 1/25 ч. (приватна спільна часткова), Свідоцтво про право власності від 01.02.1980 №1-228/ Третя кіровоградська державна нотаріальна контора. Зареєстровано 04.02.1980 р.; 5. [PERSON] - 1/25 ч. (приватна спільна часткова), Свідоцтво про право на спадщину від 01.02.1980 №1-230 / Третя кіровоградська державна нотаріальна контора. Зареєстровано 04.02.1980 р.; 6. [PERSON] - 7/50 ч. (приватна спільна часткова), Договір купівлі-продажу від 22.05.1982 №2-489 / Третя кіровоградська державна нотаріальна контора. Зареєстровано 23.06.1982 р.; 7. [PERSON] - 7/100 ч. (приватна спільна часткова), Договір дарування від 10.04.1973 №2-2359 / Перша кіровоградська державна нотаріальна контора; 8. [PERSON] - 17/150 ч. (приватна спільна часткова), Договір купівлі- продажу від 20.09.1988 №1-4212 / Третя кіровоградська державна нотаріальна контора; 9. [PERSON] - 1/10 ч. (приватна спільна часткова), Свідоцтво про право на спадщину від 19.11.2010 №2-2650 /Друга кіровоградська державна нотаріальна контора Реєстрова книга №2 запис №463. (т.с. 1, а.с. 102). Відповідно вищезазначеної архівної довідки та технічного паспорту, виготовленого 21 листопада 2017 року ОКП «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» за адресою: [ADDRESS] знаходиться житловий будинок під літ. Ааа1а3а4 загальною площею 198.52 кв.м., в якому прибудова літ. а3, літ. а4 збудовано самочинно (т.с. 1, а.с. 106-110). Згідно акта знищення від 21.11.2017 року ОКП «Кіровоградське ООБТІ», за заявкою [PERSON] , Кіровоградським ООБТІ було проведено технічну інвентаризацію домоволодіння з надвірними будівлями по [ADDRESS] . При обстеженні виявлено, що за даною адресою житловий будинок літ.»Бб» - 1900 р.п.. загальною площею 51,28 кв.м., житловою площею 30,85 кв.м. знищено (т.с. 1, а.с. 106-110). Разом з цим, в матеріалах цивільної справи наявний лист ОКП «Кіровоградське ОБТІ» від 07.06.2018 року №697-17/20 в якому зазначено, що відповідно до матеріалів інвентаризаційної справи по [ADDRESS] вбачається, що при підрахунку ідеальних часток в 1972 році житловий будинок літ.Б (загальна площа 51,28 кв.м.) входив до ідеальних часток: 17/100 ч. ( [PERSON] ). Станом на 01.01.2013 року- [PERSON] -17/150 ч.; 7/100 ч. ( [PERSON] ). Станом на 01.01.2013 р. - [PERSON] -7/100 ч. Згідно інвентаризації 2017 р. техніком БТІ зафіксовано, що житловий будинок літ.Б. 1990 р.п. знесено (т.с. 1, а.с. 78). Крім того, згідно висновку судового експерта ТОВ "Науково-виробниче підприємство Укрспецбудекспертиза" Хомутенко Д.Г. №198 від 17 травня 2019 року, який складено за результатами проведення судово будівельно-технічної експертизи на вирішення якої було поставлено питання щодо: 1. Чи є 2/25 частини житлового будинку з господарськими будівлями, що є в [ADDRESS] , які належать [PERSON] самовільно побудованими ? 2. Чи знищено 2/25 частини житлового будинку з господарськими будівлями, що є в [ADDRESS] , які належать [PERSON] ? Так, першому питанню за результатами проведених досліджень, експертом зроблено висновок про те, що приміщення та будівлі, що при розрахунку часток співвласників житлового будинку за адресою [ADDRESS] , входили у 2/25 частки, яка належить [PERSON] , а саме в житловому будинку літ.«А»: приміщення кімнат 2-І, 2-2, сіни літ. «а», сарай літ. «Д». не являються самочинно побудованими. По другому питанню за результатами проведених досліджень, експертом зроблено висновок про те, що приміщення та будівлі, що при розрахунку часток співвласників житлового будинку за адресою [ADDRESS] , входили у 2/25 частки, яка належить [PERSON] , а саме в житловому будинку літ.«А»: приміщення кімнат 2-1,2-2, сіни літ. «а», сарай літ. «Д», не знищено (т.с. 1, а.с. 214-251). Зазначений висновок експерта є обгрунтованим, повним та ясним, підстави для сумніву в його об`єктивності відсутні. В свою чергу, відповідачем не представлено доказів на спростування зазначеного висновку . Відповідно до статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно з частиною третьою статті 12, частиною першою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст.110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Суд вважає, що висновок експерта є належним та допустимим доказом на підтвердження тієї обставини, що є в наявності об`єкт нерухомого майна - домоволодіння, що знаходиться в [ADDRESS] частки якого належали [PERSON] , померлій [INFO] , на які є документ, що посвідчує право власності, а саме в житловому будинку літ.«А»: приміщення кімнат 2-1,2-2, сіни літ. «а», сарай літ. «Д». За змістом ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч. 1 ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, крім цього ст. 16 цього ж кодексу зазначає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу і одним із способів такого захисту цивільних прав та інтересів є визнання права. Статтею 1297 ЦК України встановлено обов`язок спадкоємця, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Правових наслідків невиконання такого обов`язку, зокрема у вигляді втрати права на спадщину, положеннями цивільного законодавства не передбачено. Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (стаття 392 ЦК України). Таким чином, відповідно достатті 392 ЦК Україниз вимогами про визнання права власності на спадкове майно спадкоємець може звернутися до особи, яка не визнає або оспорює право власності спадкоємця на спадкове майно. У разі, коли спір виникає у зв`язку з неможливістю документального оформлення права на спадщину, за відсутності спору про безпосереднє право на неї, спадкоємець може оскаржити відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальних дій у судовому порядку. Порядок оформлення права на спадщину встановленийглавою 89 ЦК України,Законом України «Про нотаріат», підзаконними нормативними актами, та являє собою визначену законодавством сукупність функцій, притаманну юрисдикційній діяльності судів та нотаріусів. У пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику в справах про спадкування`роз`яснено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Враховуючи наведене, суд вважає, що заявлені позивачкою вимоги про визнання права власності на спадкове майно підлягають задоволенню. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у держава-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Пронін проти України, № 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року). Питання про стягнення судових витрат, суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України. Згідно п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» при пред`явленні позову та ухваленні рішення за вимогами про право спадкоємців на майно судовий збір визначається судом, виходячи із загальної вартості майна, і витрати на його оплату покладаються на кожного спадкоємця пропорційно до виділеної йому частки. Право власності на спадкове майно визнано судом за позивачем, Управління комунальної власності Міської ради міста Кропивницького не є спадкоємцем [PERSON] , а тому судові витрати, понесені [PERSON] при розгляді справи в суді необхідно віднести за рахунок позивача, відтак у стягненні з відповідача на її користь судового збору в розмірі 704,85 грн., та 4 000,00 грн. на відшкодування витрат, пов"язаних із проведенням судово будівельно-технічної експертизи- відмовити. На підставі вищевикладеного та

Outcome: partial