Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-20 00:00:00

[PERSON] звернувся до Чернівецького районного суду Вінницької області із позовною заявою до Володіївецької територіальної громади в особі Володіївецької сільської ради Чернівецького району Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування заявлених вимог позивач вказав, що [INFO] померла його мати - [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку, що знаходиться на території Володіївецької сільської ради. Він та його брат - [PERSON] є спадкоємцями за законом, однак, [PERSON] відмовився від прийняття спадщини на його користь, що підтверджується його заявою від 29.03.2017. Інші спадкоємці відсутні. Після смерті матері він прийняв спадщину, організовував необхідні поминальні обряди, зберігає оригінали правовстановлюючих документів. У встановлений законом шестимісячний термін він не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки у липні 2017 року захворів і перебував на лікуванні в Чернівецькій центральній районній лікарні. У зв`язку з цим, нотаріусом відмовлено йому у видачі свідоцтва про право на спадщину. Оскільки іншого способу захисту своїх прав позивач не має, тому звернувся до суду з даним позовом. Ухвалою Чернівецького районного суду Вінницької області від 23.06.2020 року було відкрито провадження у справі і призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою від 03.07.2020 розгляд підготовчого судового засідання було відкладено з метою витребування від державного нотаріуса Чернівецької державної нотаріальної контори Вінницької області Ординського Ю.С. витягів (інформаційних довідок) зі Спадкового реєстру щодо складання заповітів чи спадкових договорів та заведення спадкової справи, а також належним чином завірених копій документів зі спадкової справи, в разі її наявності, щодо прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Позивач в підготовче засідання не з`явився, подав заяву у якій просив справу розглянути у його відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задоволити. Відповідач участь представника в судові засідання не забезпечив, відзиву на позов не подав, натомість, надіслав заяву про розгляд справи у відсутності представника сільської ради, позов визнав у повному обсязі. Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно з ч.ч. 3-4 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Враховуючи зазначені вище положення, а також те, що сторони скористались своїм правом, врегульованим ч. 3 ст. 211 ЦПК України, заявляти клопотання про розгляд справи за їх відсутності, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному підготовчому засіданні на підставі доказів наявних у справі. Вивчивши та дослідивши матеріали справи, давши оцінку зібраним доказам, суд приходить до висновку про задоволення позову з таких підстав. Судом встановлено, що [INFO] в с.Володіївці Чернівецького району Вінницької області померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 7). Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно, яке складається із земельної ділянки, що знаходиться на території Володіївецької сільської ради Чернівецького району Вінницької області, що підтверджується копією Державного акта на право приватної власності на землю (а.с. 9). Із свідоцтва про народження серії [NUMBER] (а.с.8), довідки Володіївецької сільської ради № 576 від 14.08.2018 (а.с.11) слідує, що позивач є спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] . Окрім нього, спадкоємцем за законом є його брат- [PERSON] , який відмовився від прийняття спадщини на його користь, що підтверджується його заявою від 29.03.2017, яка посвідчена секретарем Володіївецької сільської ради (а.с.12). Інші спадкоємці, як за законом, так і за заповітом відсутні. Зокрема, з Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 60917003 від 14.07.2020 вбачається, що спадкова справа щодо майна померлої [PERSON] не заводилася. [PERSON] на день смерті була зареєстрована та проживала в селі Володіївці Чернівецького району Вінницької області.(а.с.11). Державним нотаріусом 16.06.2020 позивачу відмовлено в прийнятті його заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] у зв`язку з пропуском ним строку для її прийняття (а.с.15). Згідно з положеннями ст.ст. 1269, 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як встановлено судом, у шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки з 20.07.2017 по 28.07.2017 перебував на лікуванні в Чернівецькій центральній районній лікарні з діагнозом гострий бронхіт, що підтверджується довідкою Чернівецької центральної районної лікарні від 12.12.2019 (а.с.10). Вказана обставина свідчить про поважність пропуску позивачем строків звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Суд прийшов до висновку, що [PERSON] з поважних причин пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, а тому, враховуючи те, що відповідач позов визнав повністю, будь-чиї права чи законні інтереси рішенням суду порушені не будуть, позивачу можна визначити додатковий строк для звернення в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , терміном один місяць з дня вступу рішення в законну силу. Відповідно до ч. 1 п.п. 2, 5, 6 ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є: неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність. Приймаючи дане рішення, суд керується також принципом «пропорційності», який тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип "пропорційності", натомість принцип "пропорційності" є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип "пропорційності" як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу "пропорційності" передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Суд, при винесенні даного рішення, враховує застосовуваний ним захід та переслідувану мету, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Outcome: approved