Jurisdiction: civil
Date: 2016-04-19 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом у якому просить встановити факт родинних відносин, факт прийняття спадщини та визнання права власності на спадкове майно, яке залишилося після смерті [PERSON], яка померла [INFO]. Позовні вимоги мотивує тим, що [INFO] померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER]. Після смерті [PERSON] до успадкування залишилася 1/2 частина квартири за [ADDRESS], загальною площею 30,2 кв.м., житловою площею 24.0 кв.м., яка належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності на житло за № 766 від 15 січня 1994 року. На час смерті [PERSON] разом із нею проживала та була зареєстрована її дочка та співвласниця квартири - [PERSON], яка і прийняла фактично спадщину після смерті своєї матері, [PERSON], оскільки проживала разом із нею, хоча в нотаріальному порядку свідоцтво про право на спадщину за законом не отримувала. [INFO] [PERSON], також померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER]. [PERSON] 13.07.2011 року склала заповіт, відповідно до якого вищезазначену квартиру та все інше майно, вона заповіла позивачу [PERSON] Дочка [PERSON] - [PERSON], померла [INFO]. Дочка [PERSON] [PERSON], яка є моєю матрі"ю на прийняття спадщини після смерті [PERSON] не претендує. Інших спадкоємців, в тому числі і тих, які б мали право на обов"язкову частку у спадщині, немає. Після смерті [PERSON] за заявою позивача була заведена спадкова справа, що підтверджується Витягом про реєстрацію спадкової справи у Спадковому реєстрі від 30.07.2014 року. Однак оформити спадщину у нотаріальному порядку виявилося неможливим, оскільки у свідоцтві про право власності на житло від 15.01.1994 року, частки (як співвласників) не були визначені, а тільки вказано, що квартира становить 12/1000 долі всього будинку. Наведене підтверджується роз"ясненням нотаріуса за № 279/01-16 від 25 грудня 2015 року. За таких обставин позивач вимушений звернутись до суду з цим позовом. Позивач у справі [PERSON], в судове засідання не з"явилася, про день, місце і час судового засідання повідомлена належним чином, через канцелярію суду подала заяву, в якій просить розгляд справи проводити у її відсутність, позовні вимоги підтримує. Представник відповідача в судове засідання не з"явився. Відповідач у справі Хмільницька міська рада про день, місце і час судового засідання повідомлена належним чином і через канцелярію суду подала заяву, в якій просить розгляд справи проводити у відсутність її представника. У вирішенні справи покладається на думку суду. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з"явилася, про день, місце і час судового засідання повідомлена належним чином, через канцелярію суду подала заяву, в якій просить розгляд справи проводити у її відсутність, проти задоволення позовних вимог не заперечує.С Судом встановлено наступні факти, обставини та відповідні їм правовідносини. [INFO] померла [PERSON], .що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] (а.с. 7). Відповідно до свідоцтва про право власності на житло № 766 від 15.01.1994 року, виданого виконкомом Хмільницької міської ради, [PERSON] разом з дочкою [PERSON] на праві спільної сумісної власності є співласниками квартири за [ADDRESS], загальною площею 30,2 кв.м., житловою площею 24,0 кв.м. (а.с. 8-10). На час смерті [PERSON] разом із нею проживала та була зареєстрована її дочка та співвласниця квартири - [PERSON], яка прийняла фактично спадщину після смерті своєї матері, [PERSON], що підтверджується, довідкою КП "Хмільницька ЖЕК" № 1489 від 22.12.2015 року (14-19). [PERSON] 13.07.2011 року склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Хмільницького районного нотаріального округу [PERSON], зареєстрований у реєстрі за № 1653, відповідно до якого, вищезазначену квартиру за [ADDRESS], та все інше майно, заповіла позивачу по справі [PERSON] (а.с. 13). [INFO] померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER], виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Хмільнику реєстраційної служби Хмільницького МРУЮ Вінницької області 10 лютого 2014 року (а.с. 12). Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, зокрема квартира за [ADDRESS], загальною площею 30,2 кв.м., житловою площею 24,0 кв.м., інвентаризаційною вартістю 53436 гривень (а.с. 8-10). Факт, що [PERSON] була дочкою [PERSON], а також факт, що саме вона прийняла спадщину після смерті матері, підтверджується також довідками КП Хмільницька ЖЕК №№ 1488,1489 від 22.12.2015 року.(а.с. 11,14 ). Як вбачається з спадкової справи № 25/2014, після смерті [PERSON] з заявою про прийняття спадщини звернувся [PERSON], що також підтверджується витягом про реєстрацію спадкової справи у спадковому реєстрі від 30.07.2014 року (а.с.15). У видачі свідоцтва про право на спадщину [PERSON] відмовлено у зв"язку з тим, що у свідоцтві про право власності на вквартиру не виділені частки співвласників, а також нотаріус не може встановити факт родинних відносин між померлими співвласниками квартири (а.с.16). Суд, враховуючи те, що відповідач позов визнав, третя особа проти позову не заперечує, дослідивши та оцінивши наявні у справі докази, приходить до висновку про можливість задоволення заявленого позову в повному обсязі, так як це не суперечить вимогам чинного законодавства, не порушує прав, свобод та законних інтересів інших осіб. Згідно ст. 15, 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч. 1 ст. 529 ЦК УРСР, при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. Статтею 548 ЦК УРСР встановлено, що для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Частинами 1,2 ст. 549 ЦК УРСР визначається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Відповідно до ст. 392 ЦК України в разі відсутності документів на право власності, власник може вимагати визнання права власності в судовому порядку. За встановлених судом обставин, позивач не може оформити спадщину після [PERSON]. в нотаріальній конторі, хоча прийняв її, а тому обґрунтовано звернувся до суду з позовом про визнання в порядку спадкування за заповітом права власності на спадкове майно. Частинами 1,2 статті 1220 ЦК України визначено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, а часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження, та доведення перед судом їх переконливості, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Оскільки позивачем доведено обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, суд дійшов висновку про задоволення позову. На підставі викладеного,

Outcome: approved