Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-29 00:00:00

У квітні 2021 року [PERSON] звернулася до суду з указаним позовом. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що відповідно до наказу директора Снігурівської централізованої бухгалтерії з обслуговування культурно-освітніх закладів (далі - Снігурівська ЦБ з ОКОЗ) № 8 від 31 липня 2017 року її прийнято на посаду бухгалтера цього підприємства. За розпорядженням голови Снігурівської райдержадміністрації від 01 грудня 2020 року № 210-к на неї покладено виконання обов"язків директора Снігурівської ЦБ з ОКОЗ з 02 грудня 2020 року до 6 місяців з доплатою в розмірі різниці між фактичним окладом і посадовим окладом директора цього підприємства. Відповідно до пунктів 1.2., 1.3. Статуту Снігурівської ЦБ з ОКОЗ засновником закладу є Снігурівська районна рада. Заклад утримується за рахунок районного бюджету. Відповідно до п.1.5. Статуту органом управління майном Снігурівської ЦБ з ОКОЗ є Снігурівська районна державна адміністрація. Органом управління, який забезпечує керівництво та координацію діяльності є відділ культури молоді та спорту Снігурівської райдержадміністрації. Постановою Верховної Ради України від 17 липня 2020 року №807-ІХ "Про утворення та ліквідацію районів" утворено Баштанський район, до якого увійшов ліквідований Снігурівський район. Снігурівська районна рада та Снігурівська райдержадміністрації перебувають в стадії ліквідації. За рішенням Баштанської районної ради від 17 лютого 2021 року №10 передано безоплатно зі спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст ліквідованого Снігурівського району у комунальну власність Снігурівської міської територіальної громади Баштанського району в особі Снігурівської міської ради установа - Снігурівська ЦБ з ОКОЗ, виведено зі складу засновників комунальних закладів, установ, які передаються у комунальну власність Снігурівської міської територіальної громади шляхом виключення Снігурівської районної ради та включенням Снігурівської міської ради. Свої трудові обов"язки вона виконує до цього часу та за 2020 рік заробітна плата їй виплачена в повному обсязі. Однак з січня місяця по 16 квітня 2021 року заробітну плату їй не виплачено, фінансування Снігурівської ЦБ з ОКОЗ не здійснюється. Станом на 16 квітня 2021 року згідно розрахункових відомостей за січень-березень 2021 року, з 01 по 16 квітня 2021 року заборгованість із заробітної плати складає 27926,99 грн з врахуванням обов"язкових податків та платежів. На її звернення з приводу звільнення та розрахунку із заробітної плати відповідачі посилаються на те, що кожний з них не є правонаступником прав та обов"язків колишнього роботодавця. Враховуючи викладене, з урахуванням збільшених позовних вимог (а.с.165-166), просить стягнути з відповідачів на її користь 49521,50 грн заробітної плати за період роботи з січня по червень включно 2021 року; зобов`язати відповідачів нарахувати та виплатити компенсацію\~втрати частини доходів, у зв`язку з порушенням строків виплати заробітної плати з січня 2021 року по червень 2021 року, а також зобов`язати відповідачів нарахувати та сплатити єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування із заробітної плати за період роботи у січні червні 2021 року та допустити негайне виконання судового рішення. 30 квітня 2021 року від відповідача Снігурівської міської ради надійшов відзив на позовну заяву, у якому міський голова просила відмовити у задоволенні позовних вимог щодо стягнення зі Снігурівської міської ради на користь [PERSON] заробітної плати за період її роботи у Снігурівській ЦБ з ОКОЗ, посилаючись на те, що заробітна плата безальтернативно має бути стягнута з належного відповідача, тоді як Снігурівська міська рада не є належним відповідачем у справі. Зауважують, що державна реєстрація зміни засновника Снігурівської ЦБ з ОКОЗ не здійснена і на теперішній час засновником цієї комунальної організації, відповідно до інформації, що міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, й надалі Снігурівська районна рада. Наразі Снігурівська районна рада знаходиться в стані ліквідації. Баштанська районна рада як правонаступник Снігурівської районної ради повинна прийняти рішення щодо подальшої діяльності юридичної особи - Снігурівської централізованої бухгалтерії з обслуговування культурно-освітніх закладів, а також забезпечити фінансування цієї комунальної організації, в тому числі й в частині виплати заробітної плати її працівникам (а.с. 57-63). 18 травня 2021 року від відповідача Баштанської районної державної адміністрації надійшов відзив на позовну заяву, у якому голова райдержадміністрації просив відмовити у задоволенні позовних вимог щодо стягнення з Баштанської районної державної адміністрації на користь [PERSON] заробітної плати за період її роботи у Снігурівській ЦБ з ОКОЗ, посилаючись на те, що Баштанська районна рада, як правонаступник, зобов"язана приймати рішення щодо фінансового забезпечення даної юридичної установи (а.с. 101-103). 24 травня 2021 року від відповідача Баштанської районної ради надійшов відзив на позовну заяву, у якому голова райради просила відмовити у задоволенні позовних вимог щодо стягнення з Баштанської районної ради на користь [PERSON] заробітної плати за період її роботи у Снігурівській ЦБ з ОКОЗ, посилаючись на те, що Баштанська районна рада не є належним відповідачем у справі. Вважають, що заборгованість по заробітній платі слід стягнути зі Снігурівської ЦБ з ОКОЗ, де працює позивачка (а.с.116-118). В судовому засіданні позивачка та представник позивача позовні вимоги підтримали з підстав викладених у позовній заяві та просили позов задовольнити. Представник позивача також просила суд стягнути з відповідачів на користь позивачки витрати на правничу допомогу в сумі 2000 грн, при цьому надала договір про надання правової допомоги та додаткову угоду до Договору про надання правової допомоги. Представник Баштанської районної ради в судовому засіданні позовні вимоги в частині стягнення заборгованості з Баштанської районної ради не визнала, вважала що заборгованість по заробітній платі підлягає стягненню з Снігурівської ЦБ\~з ОКОЗ в розмірі посадового окладу, однак не менше ніж в розмірі мінімальної заробітної плати. Представник\~Снігурівської міської ради\~в судовому засіданні позовні вимоги в частині стягнення заборгованості по заробітній платі з Снігурівської міської ради\~ не визнав, вважав, що заборгованість підлягає стягненню з Снігурівської ЦБ з ОКОЗ. Представник Снігурівської ЦБ з ОКОЗ у судовому засіданні позов визнала, зазначила, що заробітна плата не сплачується, у зв`язку з відсутністю коштів у Снігурівській ЦБ з ОКОЗ . Представник Баштанської районної державної адміністрації Миколаївської області у судове засіданні не з`явився, про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином. Заслухавши пояснення позивачки та її представника, представників відповідачів, дослідивши докази по справі, суд прийшов до наступного. Судом встановлено, що згідно наказу №\~8 від 31 липня 2017 року [PERSON] прийнято на посаду бухгалтера Снігурівської централізованої бухгалтерії з обслуговування культурно-освітніх закладів, що підтверджується записами в трудовій книжці позивачки серії [NUMBER] від 22 вересня 1989 року (а.с.14). Розпорядженням Снігурівської районної державної адміністрації Миколаївської області № 210-к від 01 грудня 2020 року на [PERSON] покладено обов"язки директора Снігурівської ЦБ з ОКОЗ з 02 грудня 2020 року до шести місяців, з доплатою в розмірі різниці між її фактичним окладом і посадовим окладом директора Снігурівської ЦБ з ОКОЗ (а.с.15). Відповідно до п.1.1. статуту Снігурівської ЦБ з ОКОЗ, затвердженого рішенням Снігурівської районної ради від 15 грудня 2016 року №3 (а.с.6-21), Снігурівська ЦБ з ОКОЗ є комунальним закладом. Засновником (власником) Снігурівської ЦБ з ОКОЗ є Снігурівська районна рада (п.1.2. Статуту Снігурівської ЦБ з ОКОЗ, затвердженого рішенням Снігурівської районної ради від 15 грудня 2016 року №3). Снігурівська ЦБ з ОКОЗ утримується за рахунок районного бюджету і є бюджетною неприбутковою установою (п.1.3. Статуту Снігурівської ЦБ з ОКОЗ, затвердженого рішенням Снігурівської районної ради від 15 грудня 2016 року №3). Органом управління майном Снігурівської ЦБ з ОКОЗ є Снігурівська районна державна адміністрація. Органом управління Снігурівської ЦБ з ОКОЗ, яке забезпечує керівництво та координацію діяльності (галузеве управління) є відділ культури молоді та спорту Снігурівської райдержадміністрації (п. 1.5. Статуту Снігурівської ЦБ з ОКОЗ, затвердженого рішенням Снігурівської районної ради від 15 грудня 2016 року №3) Снігурівська ЦБ з ОКОЗ є юридичною особою, має самостійний баланс, рахунки в органах ДКСУ України, штампи, бланки, печатку зі своїм найменуванням та ідентифікаційним кодом (пункти 4.1., 4.2. Статуту Снігурівської ЦБ з ОКОЗ, затвердженого рішенням Снігурівської районної ради від 15 грудня 2016 року №3). Постановою Верховної ради України від 17 липня 2020 року №807-ІХ "Про утворення та ліквідацію районів" у Миколаївській області утворено Баштанський район (з адміністративним центром у місті Баштанка) у складі територій Баштанської міської, Березнегуватської селищної, Вільнозапорізької сільської, Володимирівської сільської, Горохівської сільської, Інгульської сільської, Казанківської селищної, Новобузької міської, Привільненської сільської, Снігурівської міської, Софіївської сільської, Широківської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України та ліквідовано Снігурівський район. Правонаступником Снігурівської районної ради, яка ліквідована 08.06.2021 року, відповідно до Закону України від 17.11.2020 року №1009-ІХ "Про внесення змін до деяких законів України щодо впорядкування окремих питань організації та діяльності органів місцевого самоврядування і районних державних адміністрацій" є Баштанська районна рада. Рішенням Баштанської районної ради № 21 від 30 червня 2021 року: - прийнято у комунальну власність Баштанської районної ради зі спільної власності територіальних громад міста, сіл, селищ Снігурівського району Миколаївської області, ліквідованого постановою Верховної Ради України від 17 липня 2020 року № 807-ІХ "Про утворення та ліквідацію районів", юридичну особу Снігурівську ЦБ з ОКОЗ; -\~змінено засновника\~Снігурівської ЦБ\~з ОКОЗ зі Снігурівської районної ради Миколаївської області (Миколаївська обл.., Баштанський район, м. Снігурівка, вул.. Центральна, 72, код ЄДРПОУ 25379101) на Баштанську районну раду Миколаївської області (Миколаївська обл.., Баштанський район, м. Баштанка, вул.. героїв Небесної Сотні, 37, код ЄДРПОУ 24789498); - змінено назву Снігурівської ЦБ\~з ОКОЗ з «Снігурівської централізованої бухгалтерії з обслуговування культурно-освітніх закладів" Снігурівської районної ради Миколаївської області" на «Снігурівську централізовану бухгалтерію з обслуговування культурно-освітніх закладів" Баштанської районної ради Миколаївської області"; - внесено зміни до статуту Снігурівської ЦБ\~з ОКОЗ та затверджено статут в новій редакції (а.с. 132). \~ \~ \~ \~Рішенням Баштанської районної\~ради №\~22\~від 30\~червня 2021\~року прийнято\~рішення про\~ліквідацію Снігурівської\~ЦБ з\~ОКОЗ та про призначення комісії з ліквідації (а.с. 141). \~ \~ \~ \~Відповідно до\~п.1.1.\~статуту Снігурівської\~ЦБ з\~ОКОЗ,\~затвердженого рішенням\~ сесії\~Баштанської районної\~ради від\~30\~червня 2021\~року №21\~(а.с.133-140),\~Снігурівська ЦБ\~з ОКОЗ є комунальним закладом. Засновником (власником)\~Снігурівської ЦБ\~з ОКОЗ є Баштанська районна рада (п.1.2. Статуту, затвердженого рішенням сесії Баштанської районної ради від 30 червня 2021 року №21). Снігурівська ЦБ\~з ОКОЗ утримується за рахунок районного бюджету і є бюджетним неприбутковим закладом (п.1.3. Статуту, затвердженого рішенням сесії Баштанської районної ради від 30 червня 2021 року №21). Органом управління\~майном Снігурівської\~ЦБ з\~ОКОЗ є Баштанська районна рада (п.1.4. Статуту, затвердженого рішенням сесії Баштанської районної ради від 30 червня 2021 року №21). Снігурівська ЦБ\~з ОКОЗ є юридичною особою неприбутковою організацією, має самостійний баланс, рахунки в органах державної казначейської служби України (пункти 4.1., 4.2., 4.3. Статуту, затвердженого рішенням сесії Баштанської районної ради від 30 червня 2021 року №21). З січня 2021 року по теперішній час позивачка продовжує працювати в Снігурівській ЦБ з ОКОЗ та виконувати посадові обов`язки, про що свідчать табелі обліку використання робочого часу (а.с.29-32,\~53-54), однак разом з тим заробітну плату за вказаний період останній не виплачено, що також не заперечувалось сторонами в судовому засіданні. Частиною 1\~ст.1 Закону України "Про оплату праці"\~встановлено, що заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу. Відповідно до\~статті 43 Конституції України\~кожен має право на працю; кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом; право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. Відповідно до частини першої\~статті 94 Кодексу законів про працю України\~заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану роботу. Згідно зі\~ ст.115 КЗпП України\~ заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. У разі коли день виплати заробітної плати збігається з вихідним, святковим або неробочим днем, заробітна плата виплачується на передодні. Розмір заробітної плати за першу половину місяця визначається колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не менше оплати за фактично відпрацьований час з розрахунку тарифної ставки (посадового окладу) працівника. Заробітна плата працівникам за весь час щорічної відпустки виплачується не пізніше ніж за три дні до початку відпустки. Відповідно до\~статті 21 Закону України "Про оплату праці" \~працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства і колективного договору на підставі укладеного трудового договору. Відповідно до ст.15 Закону України "Про оплату праці" форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною, галузевими (міжгалузевими) і територіальними угодами. Як встановлено в ході судового розгляду, розпорядженням Снігурівської районної державної адміністрації Миколаївської області від 01.12.2020 року на позивачку покладено виконання обов`язків директора Снігурівської ЦБ ОКОЗ з 02.12.2020 року до шести місяців з доплатою в розмірі різниці між її фактичним окладом (окладу бухгалтера) і посадовим окладом директора. Згідно штатного розпису Снігурівської ЦБ з ОКОЗ на 01.01.2021 рік, посадовий оклад директора становить 6061,00 грн (а.с. 143). Таким чином, оскільки на позивачку було покладено виконання обов`язків директора Снігурівської ЦБ з ОКОЗ з 02.12.2020 року до шести місяців, тобто по травень 2021 року включно, з доплатою різниці між її посадовим окладом та окладом директора, на її користь підлягає стягненню посадовий оклад директора за січень-травень 2021 року з урахуванням фактично відпрацьованого часу, а саме за січень 3190,00 грн., за лютий-травень 2021 року по 6061,00 грн., а всього за січень-травень 2021 року підлягає стягненню 27\~434,00 грн. Що стосується стягнення на користь позивача доплати до посадового окладу в розмірі 50% за період її роботи на посаді директора Снігурівської ЦБ з ОКОЗ слід зазначити наступне. Штатним розписом Снігурівської ЦБ з ОКОЗ на 01.01.2021 рік не передбачена надбавка до посадового окладу директора. Відповідно до п. 6.6.4. Статуту Снігурівської ЦБ з ОКОЗ, затвердженого рішенням Снігурівської районної ради від 15 грудня 2016 року №3, до повноважень Відділу культури, молоді та спорту Снігурівської райдержадміністрації належить погодження встановлення надбавок та доплат до посадового окладу директору Снігурівської ЦБ з ОКОЗ, в межах, передбачених діючим законодавством. Суду не надано доказів погодження, у встановленому Статутом порядку, встановлення директору Снігурівської ЦБ з ОКОЗ надбавки до посадового окладу. Таким чином, вимоги в частині стягнення на користь позивача надбавки до посадового окладу в період перебування її на посаді директора Снігурівської ЦБ з ОКОЗ не підлягають задоволенню. Оскільки на позивачку було покладено обов`язки директора Снігурівської ЦБ з ОКОЗ з 02.12.2020 року до шести місяців, починаючи з червня 2021 року вона мала отримувати заробітну плату виходячи зі своєї посади бухгалтера. Доказів на підтвердження продовження її повноважень на посаді директора суду не надано. Згідно штатного розпису Снігурівської ЦБ з ОКОЗ на 01.01.2021 рік, посадовий оклад бухгалтера становить 4619,00 грн. Окрім того, вказаним штатним розписом передбачена надбавка до посадового окладу в розмірі 2309,50 грн. Відповідно до ст.3 Закону України "Про оплату праці" мінімальна заробітна плата - це встановлений законом мінімальний розмір оплати праці за виконану працівником місячну (годинну) норму праці.\~Мінімальна заробітна плата є державною соціальною гарантією, обов`язковою на всій території України для підприємств усіх форм власності і господарювання та фізичних осіб, які використовують працю найманих працівників, за будь-якою системою оплати праці. Розмір заробітної плати працівника за повністю виконану місячну (годинну) норму праці не може бути нижчим за розмір мінімальної заробітної плати (ст.3-1 вищевказаного Закону). У статті 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" встановлено, що з січня 2021 року мінімальна заробітна плата становить 6000 грн. Таким чином, з урахуванням встановленого посадового окладу та надбавки, передбаченої штатним розписом на 01.01.2021 рік, з урахуванням гарантій забезпечення мінімальною заробітною платою працівника зі Снігурівської ЦБ з ОКОЗ за рахунок районного бюджету Баштанського району на користь позивача підлягає стягненню заробітна плата за червень в розмірі 6928,50 грн. Таким чином, загальна сума, яка підлягає стягненню на користь позивача складає 34362,50 грн (27\~434,00 грн. + 6928,50 грн.) Щодо нарахування та виплати компенсації втрати частини заробітної плати, у зв`язку з порушенням строків її виплати суд зазначає наступне. Питання, пов`язані зі здійсненням компенсації громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, врегульовані\~Законом України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати"\~\~№ 2050-ІІІ від 19 жовтня 2000 року\~(далі - Закон № 2050-ІІІ) та Порядком проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженим\~постановою Кабінету Міністрів України № 159 від 21 лютого 2001 року\~(далі - Порядок № 159). Згідно з нормами статей\~1,\~2 Закону № 2050-ІІІ\~підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи), така компенсація провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період, починаючи з дня набрання чинності цим Законом. Під доходами у цьому\~Законі\~слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру: пенсії, соціальні виплати, стипендії, заробітна плата (грошове забезпечення) та інші. У відповідності до\~статті 3 Закону № 2050-ІІІ\~сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але невиплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) на індекс інфляції в період невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується доход, до уваги не береться). За приписами\~статті 4 Закону № 2050-ІІІ\~виплата громадянам суми компенсації провадиться у тому ж місяці, у якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць. Пунктом 2 Порядку № 159 передбачено, що компенсація громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати (далі - компенсація) проводиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати грошових доходів, нарахованих громадянам за період, починаючи з 1 січня 2001 року. Згідно з п. 3 Порядку № 159 компенсації підлягають такі грошові доходи разом із сумою індексації, які одержують громадяни в гривнях на території України і не мають разового характеру, зокрема, соціальні виплати (допомога сім`ям з дітьми, державна соціальна допомога інвалідам з дитинства та дітям-інвалідам, допомога по безробіттю, матеріальна допомога у період професійної підготовки, перепідготовки або підвищення кваліфікації безробітного, матеріальна допомога по безробіттю, допомога по тимчасовій непрацездатності (включаючи догляд за хворою дитиною), допомога по вагітності та пологах, щомісячна грошова сума в разі часткової чи повної втрати працездатності, що компенсує відповідну частину втраченого заробітку потерпілого внаслідок нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання, допомога дитині, яка народилася інвалідом внаслідок травмування на виробництві або професійного захворювання її матері під час вагітності, тощо). Отже, основною умовою для виплати громадянину компенсації, передбаченої\~статтею 2 Закону № 2050-ІІІ\~та Порядком № 129, є порушення встановлених строків виплати нарахованих доходів у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи), та стосується усіх доходів, які одержують громадяни в гривнях на території України і не мають разового характеру (пенсії, соціальні виплати, стипендія, заробітна плата). Верховний Суд у постанові від 16 квітня 2020 року у справі №\~200/11292/19-а дійшов правового висновку про те, що системний аналіз наведених вище положень дає змогу дійти висновку, що основними умовами для виплати суми компенсації є: порушення встановлених строків виплати нарахованих доходів (у тому числі пенсії, страхових виплат) та виплата нарахованих доходів. При цьому виплата компенсації втрати частини доходів здійснюється в день виплати основної суми доходу. Таким чином, враховуючи вищезазначене, вимоги позивачки в частині нарахування та виплати компенсації втрати частини доходів, у зв`язку з порушенням строків виплати заробітної плати є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Відповідно до\~ст. 253 КЗпП України\~особи, які працюють за трудовим договором (контрактом) на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання або у фізичної особи, підлягають загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню. Відповідно до п.1 ч.1 ст.7 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" (далі Закону) базою нарахування єдиного внеску для підприємств, установ та організацій, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, є сума нарахованої кожній застрахованій особі заробітної плати за видами виплат, які включають основну та додаткову заробітну плату, інші заохочувальні та компенсаційні виплати, у тому числі в натуральній формі, що визначаються відповідно до\~Закону України "Про оплату праці". Згідно з ч. 9 ст. 9 Закону обчислення і сплата єдиного внеску за працівників, які працюють на підприємствах, в установах та організаціях, здійснюються роботодавцями за рахунок сум, на які внесок нарахований. Положеннями ч.2, 4, 5, 8 ст. 9 Закону передбачено, що обчислення єдиного внеску здійснюється на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких провадиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які відповідно до цього\~Закону\~нараховується єдиний внесок. Обчислення єдиного внеску за минулі періоди здійснюється виходячи з розміру єдиного внеску, що діяв на день нарахування (обчислення, визначення) заробітної плати (доходу), на яку відповідно до цього\~Закону\~нараховується єдиний внесок. Сплата єдиного внеску здійснюється виключно у національній валюті шляхом внесення відповідних сум єдиного внеску на рахунки територіальних органів Пенсійного фонду, відкриті в органах Державного казначейства України для його зарахування. Платники єдиного внеску зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за відповідний базовий звітний період, не пізніше 20 числа місяця, що настає за базовим звітним періодом. При цьому платники, зазначені у п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", під час кожної виплати заробітної плати (доходу, грошового забезпечення), на суми якої (якого) нараховується єдиний внесок, одночасно з видачею зазначених сум зобов`язані сплачувати нарахований на ці виплати єдиний внесок у розмірі, встановленому для таких платників авансові платежі). Винятком є випадки, якщо внесок, нарахований на ці виплати, вже сплачений у строки, встановлені абзацом першим цієї частини, або за результатами звірення платника з територіальним органом Пенсійного фонду за платником визнана переплата єдиного внеску, сума якої перевищує суму внеску, що підлягає сплаті, або дорівнює їй. Кошти перераховуються одночасно з отриманням (перерахуванням) коштів на оплату праці (виплату доходу, грошового забезпечення), у тому числі в безготівковій чи натуральній формі. При цьому фактичним отриманням (перерахуванням) коштів на оплату праці (виплату доходу, грошового забезпечення) вважається отримання відповідних сум готівкою, зарахування на рахунок одержувача, перерахування за дорученням одержувача на будь-які цілі, отримання товарів (послуг) або будь-яких інших матеріальних цінностей у рахунок зазначених виплат, фактичне здійснення з таких виплат відрахувань згідно із законодавством або виконавчими документами чи будь-яких інших відрахувань. Базовим звітним періодом є календарний місяць. Водночас, згідно з п. 1 ч. 1 ст. 12 Закону "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" Пенсійний фонд України відповідно до покладених завдань, зокрема, формує та веде реєстр (облік) застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування. З огляду на викладене, враховуючи вимоги закону, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги в частині нарахування єдиного\~внеску на\~загальнообов`язкове\~державне соціальне\~страхування також підлягають задоволенню. Позивачка у позовній заяві просить стягнути з відповідачів заробітну плату та зобов`язати відповідачів нарахувати та виплатити компенсацію втрати частини доходів, у зв`язку з порушенням строків виплати заробітної плати,\~зобов`язати нарахувати та сплатити єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування із заробітної плати. Відповідно до частини першої\~статті 176 ЦК України\~держава, Автономна Республіка Крим, територіальні громади не відповідають за зобов`язаннями створених ними юридичних осіб, крім випадків, встановлених законом. Нормами\~ЦК України\~передбачено, що територіальні громади діють у цивільних відносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин - можуть створювати юридичні особи публічного права (комунальні підприємства, спільні комунальні підприємства, навчальні заклади тощо) у випадках та в порядку, встановлених\~Конституцією України\~та законом. Водночас територіальні громади не відповідають за зобов`язаннями створених ними юридичних осіб, крім випадків, встановлених\~законом, а юридичні особи, створені територіальними громадами, у свою чергу, не відповідають за зобов`язаннями відповідно територіальних громад. Підстави та умови субсидіарної відповідальності визначаються положеннями\~статті 619 ЦК України. За загальним змістом цієї норми субсидіарна відповідальність повинна бути передбачена договором або\~законом, така відповідальність настає за умови пред`явлення вимоги до основного боржника та його відмовою від задоволення вимог кредитора або не надсилання відповіді у розумний строк про задоволення вимоги. Тобто, виходячи зі змісту вказаної норми, підставою для застосування субсидіарної відповідальності для засновників таких юридичних осіб має бути виключно пряма вказівка\~закону\~або договору. Чинним трудовим законодавством солідарна відповідальність у трудових спорах за вимогами, визначеними позивачем до відповідачів, не передбачена. З огляду на те, що Баштанська районна рада, Снігурівська міська рада, Баштанська районна державна адміністрація не є роботодавцем, з яким позивачка перебуває у трудових відносинах, а Снігурівська ЦБ з ОКОЗ є діючою юридичною особою, фінансується за рахунок районного бюджету, суд дійшов висновку про безпідставність вимог позивача до Баштанської районної ради, Снігурівської міської ради та Баштанської районної державної адміністрації. Зазначене узгоджується з висновками, викладеними у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 травня 2020 року у справі №711/3288/17-ц (провадження №61-25288сво18). Таким чином, належним відповідачем у справі є Снігурівська ЦБ з ОКОЗ. Щодо витрат на професійну правничу допомогу: Відповідно до ч.1, ч.3\~ст.133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів;4)пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до ч.ч.3, 4\~ст.137 ЦПК України\~для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. У відповідності до частин першої - шостої\~статті 137 ЦК України\~витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Відповідно частин першої, другої\~статті 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"\~гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. Згідно з ч.8\~ст.141 ЦПК України\~розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Представник позивача у судовому засіданні просила суд стягнути на користь позивачки витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 2000 грн, посилаючись на те, що у зв`язку з скрутним матеріальним становищем, позивач планує сплатити гонорар після ухвалення рішення. При цьому надала: ордер, договір про надання правової допомоги від 15 квітня 2021 року та додаткову угоду до договору про надання правової допомоги від 15 квітня 2021 року. Відповідно до умов додаткової угоди [PERSON] за надання адвокатом Козирєвою А.В. допомоги повинна сплатити адвокату гонорар у розмірі 2000 грн. Відповідно до п.1.4. угоди правова допомога передбачена договором, вважається такою, що надана адвокатом належним чином та в повному обсязі. У постанові від 03 жовтня 2019 року у справі №922/445/19 Об`єднаною палатою Верховного Суду зроблено правовий висновок, що витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено (пункт 1 частини 2\~статті 137 ЦПК України). Таким чином, з огляду на зазначене, враховуючи обсяг наданих послуг та виконаних робіт у справі, доведеність позивачкою їх вартості належними доказами, суд вважає за доцільне стягнути зі Снігурівської ЦБ з ОКОЗ витрати на правову допомогу у розмірі 2000 грн, що відповідає вимогам співмірності. Відповідно до ч.1\~ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У відповідності до п.1 ч.1\~ст.5 ЗУ "Про судовий збір", від сплати судового збору звільняються позивачі - за подання позовів про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. Згідно з ч.6\~ст.141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Виходячи з цього, на підставі\~ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути зі Снігурівської ЦБ з ОКОЗ на користь держави судовий збір у розмірі 908,00 грн. Відповідно до\~ст. 430 ЦПК України, суд вважає можливим допустити негайне виконання рішення суду в частині присудження працівникові виплати заробітної плати, але не більше ніж за один місяць. В іншій частині позову слід відмовити. На підставі викладеного, ст. 43 Конституції України,ст.ст.1,15,21 Закону України "Про оплату праці", ст.ст.1-4\~Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати",\~\~ст.ст.4 , 7 Закону України\~ "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" \~та

Outcome: partial