Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-01 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості, зазначивши, що 07.07.2016 року між ПАТ КБ "ПриватБанк" та [PERSON] було укладено договір б/н, відповідно до якого Банк надав останньому кредитні кошти в розмірі 8800,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. [PERSON] підтвердив свою згоду щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту підписавши заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг. Однак, відповідач порушив умови договору та станом на 19.10.2017 року має\~заборгованість за кредитним договором в розмірі 17685,53 гривень.\~ Просить стягнути з відповідача вказану заборгованість та понесені судові витрати в розмірі 1600,00 гривень. \~ \~ \~ \~ Сторони до суду не з"явились, представник позивача клопотав про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі з підстав зазначених в позовній заяві, не заперечував проти ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів. Відповідач про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином за зареєстрованим місцем проживання, заяв про розгляд справи в його відсутності не надав, причин неявки не повідомив та не скористався своїм правом надати пояснення або спростувати обставини викладені в позові. За таких обставин справу розглянуто без фіксації технічними засобами, на підставі наявних у справі доказів з постановленням заочного рішення. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Дослідивши письмові матеріали справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про наступне. \~ \~ \~ \~ \~ Судом встановлено, що 07.07.2016 року між ПАТ КБ "ПриватБанк" та [PERSON] було укладено договір б/н, відповідно до якого Банк надав останньому кредитні кошти в розмірі 8800,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. [PERSON] підтвердив свою згоду щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту підписавши заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг. Оскільки, відповідач\~ неналежним чином виконував взяті на себе зобов`язання, станом на 19.10.2017 року має\~заборгованість за кредитним договором в розмірі 17685,53 грн., яка складається з: заборгованості за кредитом - 8699,30 грн.; заборгованості по процентам за користування кредитом - 2464,80 грн.; нарахованої пені - 5203,07 грн.; штрафів - 1318,36 грн., що стверджується розрахунком заборгованості (а.с.5). Відповідно до ст.1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти. Частиною 1 статті 1055 ЦК України передбачено, що кредитний договір укладається у письмовій формі. Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків (ч.1ст.626 ЦК України). \~ \~ \~ \~ \~ \~ Згідно ст.629 ЦК України договір є обов"язковим для виконання сторонами.\~ \~ \~ \~ \~ Згідно ст.ст.525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до змісту ст.ст.610,612 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання. Боржник вважається таким, що прострочив виконання, якщо він не виконав його у строк, передбачений умовами договору або встановлений законом. Таким чином, суд дійшов висновку про те, що відповідач після отримання кредитних коштів взяті на себе зобов'язання відповідно до укладеного договору не виконує, істотно їх порушує, до погашення заборгованості заходів не вживав, що є підставою для стягнення з нього заборгованості за кредитним договором. \~ \~ \~ \~ Разом з тим, суд вважає, що підстав для стягнення одночасно з відповідача як пені так і штрафу за невиконання умов договору немає виходячи з наступного. Цивільно-правова відповідальність це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обовязку новим, або у приєднанні до невиконаного обовязку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обовязків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобовязань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Вказана правова позиція узгоджена в Постанові Верховного суду України від 21.10.2015 року №6-2003 цс15. \~ \~ \~ \~ Оскільки відповідачем не оспорено факт укладення кредитного договору та його умови, то правильність і правомірність визначення інших зобовязань за ним судом не оцінюється. \~ Таким чином, позов підлягає частковому задоволенню. \~ \~ \~ \~ \~Судові витрати підлягають стягненню з відповідача згідно ст.141 ЦПК України, пропорційно до задоволених вимог. \~ \~ \~ \~

Outcome: partial