Jurisdiction: civil
Date: 2015-01-21 00:00:00

У грудні 2014 року позивачі [PERSON] та [PERSON] звернулися до Дарницького районного суду м. Києва, з позовом до Київської Міської Ради третя особа Житлово - будівельний кооператив " Локомотив - 7 " про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом свої вимоги мотивують тим, що [INFO] померла [PERSON] , яка була матір'ю [PERSON] та матір'ю [PERSON]. 20 грудня 1991 року спадкодавцем було сплачено пайовий внесок за квартиру у повному обсязі. Однак, спадкодавцем не було оформлено правовстановлюючі документи, не зареєстровано право власності та, відповідно, не отримано свідоцтво про право власності на квартиру Станом на день відкриття спадщини, в квартирі були зареєстровані син спадкодавця та її дочка . По день смерті спадкодавець також була зареєстрована та постійно проживала з сином та донькою у вказаній квартирі. [PERSON] і [PERSON] фактично прийняли спадщину, яка відкрилась після смерті спадкодавця. У звязку з тим, що право власності на квартиру не було належним чином зареєстровано, державним нотаріусом відмовлено їм у видачі свідоцтва про право на спадщину на вказануквартиру у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу. В судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав наведених у позовній заяві, та просив суд визнати за ним право власності на 1/2 частину квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом. В судовому засіданні позивачка [PERSON] позовні вимоги підтримала в повному обсязі зпідстав наведених у позовній заяві, та просила суд задовольнити позов, просила суд визнати за нею право власності на 1/2 частину квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом. Відповідач Київська міська рада в судове засідання свого представника не направила, про дату та місце рогляду справи повдомлена належним чином, з жодними заявами та клопотаннями до суду не зверталася. Суд вважає за можливим розглядати справу у відсутність відповідача та ухвалити заочне рішення по даній справі в порядку ст.ст. 224, 225 ЦПК України. Голова правління " ЖБК " Локомотив - 7 " Семенюк Л. К. в судове засідання не з"явився, направили до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності. ( а .с. 49 ) Вивчивши матеріали справи, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини. В судовому засіданні встановлено, [INFO] померла [PERSON], що підтверджується копієб свідоцтва про смерт ( а. с. 12) , яка була матір'ю [PERSON] що підтверджується свідоцтвом про народження ( а. с. 5 ) та матір'ю [PERSON] що підтверджується свідоцтвом про народження ( а. с. 6 ) Та копія свідоцтва про одруження зміна прізвища [PERSON] на [PERSON] ( а. с. 7 ) Єдиним спадковим майном, що залишилося після смерті спадкодавця є квартира № 76 в будинку житлово - будівельного кооперативу " Локомотив - 7" [ADDRESS] - є що підтверджується ордером на квартиру № 1213 від 11 грудня 1986 року. З 11 грудня 1986 року і по день смерті спадкодавець був членом ЖБК " Локомотив - 7 " 20 грудня 1991 року спадкодавцем було сплачено пайовий внесок за квартиру у повному обсязі. ( а.с. 16 ) Однак, спадкодавцем не було оформлено правовстановлюючі документи, не зареєстровано право власності та, відповідно, не отримано свідоцтво про право власності на Квартиру. Довідкою ЖБК "Локомотив - 7" від 22 жовтня 2014 року також підтверджується, що на момент смерті спадкодавець був членом ЖБК " Локомотив - 7" та власником квартири . Станом на день відкриття спадщини, в Квартирі були зареєстровані син спадкодавця та її дочка . По день смерті спадкодавець також була зареєстрована та постійно проживала з сином та донькою у вказаній Квартирі. ( а. с. 14) Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч. З, 5 ст. 1268 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановлено статтею 1270 цього кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. [PERSON] і [PERSON] фактично прийняли спадщину, яка відкрилась після смерті спадкодавця. Відповідно до ч. 1 ст. 1267 Цивільного кодексу України, частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Таким чином за позивачами підлягає визнанню право власності по 1/2 частині спірної квартири за кожним в порядку спадкуванням за законом. Позивачі у встановлений законом строк подали нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті своєї матері . Оскільки право власності на квартиру не було належним чином зареєстровано, державним нотаріусом відмовлено позивачам у видачі свідоцтва про право на спадщину на вказану квартиру у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно ч. 1 ст. 15 Закону України " Про власність " ( в редакції від 1991 року, що діяла на час виникнення правовідносин) член житлового, житлово - будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права зласності на це майно. Також відповідно до положень ч. З ст. 384 ЦК України у разі викупу квартири член ЖБК стає її власником. Отже, станом на 20 грудня 1991 року спадкодавець став власником квартири, однак таке право в установленому законом поряду не зареєстрував. Пунктом 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 " Про судову практику у справах про спадкування" зазначено, що у разі смерті члена житлово-будівельного кооперативу, якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається квартира. Враховуючи те, що право власності у спадкодавця на квартиру виникло після сплати ним пайового внеску в повному обсязі, то таке майно підлягає включенню у спадкову масу. Пунктами 4. 15; 4. 18 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року № 296 / 5 передбачено, що видача свідоцтва про права на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. Якщо до складу спадкового майна входить не рухоме майно, що підлягає реєстрації ( за винятком земельної ділянки), нотаріус виготовляє витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Відповідно до положень ч. 7 ст. 16 Закону України " Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація прав проводиться лише за заявою власника, який реєструє право власності на своє майно. Згідно зі ст.. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою. Оскільки позивачі як спадкоємці прийняли спадщину після смерті матері, але не можуть отримати свідоцтво про право на спадщину на квартиру, вважаємо, що їх права підлягають захисту в судовому порядку. Пунктом 23 Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 " Про судову практику у справах про спадкування " вказано, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved