Jurisdiction: civil
Date: 2017-02-06 00:00:00

23.06.2016р. позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача [PERSON] , в якому просить стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду в сумі 13801 грн., моральну шкоду -3000 грн. , витрати , пов»язані з оплатою експертного висновку в сумі 1200 грн., витрати на правову допомогу -2500 грн., а всього 20501 грн. та витрати зі сплати судового збору. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає , що вона є власником квартири [ADDRESS]. 20.10.2015р. в наслідок пориву крану на радіаторі в квартирі , що розташована поверхом вище , було залито належну їй квартиру. За результатом залиття, комісією КП «Сумижилкомсервіс» Сумської міської ради було обстежено її квартиру , визначеного обсяги пошкодження квартири та встановлено причину залиття , про що складений акт від 21.10.2015р., та рекомендовано власнику квартири №101 слідкувати за станом інженерних мереж у квартирі. Згідно експертного висновку будівельно-технічного дослідження встановлено , що внаслідок залиття , під впливом води, пошкоджені конструктивні елементи стелі, підлоги та стін в коридорі та житлових кімнатах. За результатами дослідження , з урахуванням вартості оздоблювальних матеріалів та робіт , розмір матеріальної шкоди складає 13801 грн. ( при виконанні ремонтних робіт будівельною організацією підрядним способом). Позивач неодноразово зверталась до відповідача з проханням відшкодувати завдану їй шкоду , натомість протягом тривалу часу з моменту залиття , він шкоду не відшкодував. Неправомірними діями відповідач завдав їй моральну шкоду , що полягає у душевних стражданнях , яких вона зазнала у зв»язку із пошкодженням майна. Розмір моральної шкоди оцінює в 3000 грн. Позивачем були понесені витрати на правову допомогу в розмірі 2500 грн. та витрати на проведення будівельно-технічного дослідження в сумі 1200 грн. В судовому засіданні представник позивача в повному обсязі підтримав позовні вимоги та просив задовольнити Відповідач [PERSON] та його представники в судовому засіданні позовні вимоги не визнали та пояснили,що факт затоплення квартири позивача дійсно мав місце, але порив стався не 20.10.2015 р., як вказано в позові і долученій до нього копії акту залиття, а 19.10.2015 р., отже вказаний акт не може бути належним і допустим доказом обставин по даній справі. Обовязковою умовою відшкодування шкоди особою є чотирьохделіктність майнової відповідальності, тобто наявність наступних складових: протиправність поведінки (дія чи бездіяльність); наявність шкоди; причинний зв'язок між протиправною поведінкою і заподіяною шкодою; вина особи, яка заподіяла шкоду. З позовної заяви та доданих до неї матеріалів не вбачається в чому саме полягала протиправна поведінка відповідача, які саме протиправні (тобто такі, що суперечать вимогам чинних нормативно-правових актів України чи міжнародного законодавства) дії (чи бездіяльність) були вчинені відповідачем, які нормативно-правові акти були порушено відповідачем. За відсутності протиправної діяльності відсутній і причинно-наслідковий звязок протиправною діяльністю відповідача та завданою позивачу майновою шкодою. Так само відсутня і вина відповідача в завданні позивачу шкоди. Що стосується обставин витоку води з системи опалення в квартирі відповідача, то надавачем послуг з утримання будинку та прибункової території у багатоквартирі будинку за адресою: м. Суми, пр. Курський, буд. 103 є Комунальне підприємсі «Сумижилкомсервіс». 17.10.2015р. у вказаному будинку КП «Сумижилкомсервіс» здійснювало в опалення. При цьому саме 17.10.2015 р., було запущене опалення лише в частині будинку, а в іншій частині, яка включала і квартиру відповідача, опалення пустили 19.10.2015р. Оскільки, 19.10.2015р. був робочий день -понеділок, то відповідач і його дружина перебували поза межами будинку на момент витоку води з системи опалення. Зі слів мешканців будинку, які в той день перебували в квартирах, пуск відбувся близької 11-00год, а вже близько 11 год 40 хв відбулося затоплення. Окрім того, мешканці будинку розповідали, що під час пуску був неймовірний шум та батареї вібрували сильно, що говорить про те, що пуск відбувся під великим тиском. Дружина відповідача повернулася додому близько першої години по обіді, коли вже було перекрито подачу води до системи опалення будинку. Зайшовши у квартиру, вона почала ліквідувати наслідки затоплення. Тоді ж до неї прийшов сантехнік КП «Сумижилкомсервіс», який повідомив, що це він робив пуск опалення і почав пропонувати свою допомогу, при цьому пояснюючи, що навіть якщо вона звернеться до ЖЕКу, то ніхто їй не оплатить ремонт. Таким чином відповідач є не винуватцем, а також вважає себе постраждалим від витоку води в системі опалення. 21.10.2015 р. робітниками КП «Сумижилкомсервіс» було складено Акт про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), при цьому вони відвідали як квартиру позивача так і квартиру відповідача,а у висновку Акту вказали: «Рекомендовано мешканцям квартири № 101 слідкувати за станом інженерних мереж у квартирі». Враховуючи тривалий строк експлуатації будинку відповідачем було вирішено замінити радіатори в квартирі за власний рахунок. 16.04.2014 року відповідачем було укладено Договір про виконання робіт № СУ 1430 з ФОП [PERSON], предметом якого було виконання робіт з встановлення радіаторів у приміщенні за адресою: [ADDRESS]. Замінені радіатори були в експлуатації опалювальний сезон 2014/2015 років і відповідач не мав жодних нарікань, та не виявив яких би то не було несправностей. Тому представник відповідача вважає, що КП «Сумижилкомсервіс» зобовязане було перевірити стан інженерного обладнання квартир у будинку, в якому планувався запуск опалення. Більше того, обслуговуюча організація зобовязана регулювати тиск теплоносія, щоб не відбувалось гідроударів Відповідно до п. 4 Правил підготовки теплових господарств до опалювального періоду, затверджених наказом Міністерства палива та енергетики України, Міністерства житлово-комунального господарства України 10.12.2008 р. № 620/378, перед початком опалювального періоду суб'єкти відносин у сфері теплопостачання проводять перевірку готовності систем опалення та системи теплопостачання у цілому шляхом виконання пробного пуску з метою визначення їх готовності до роботи. Пробний пуск здійснюється після закінчення робіт з підготовки систем теплопостачання до опалювального періоду. Початок і тривалість пробного пуску встановлюються графіком ДТ (теплопостачальної організації, надавача послуг), який слід довести до відома споживачів не пізніше ніж за три доби до початку пробного пуску. Працівниками КП «Сумижилкомсервіс» не було проведено пробного пуску та не сповіщено І мешканців будинку про пробний пуск та пуск системи опалення. Згідно з п. 5.1.1. наказу Міністерства палива та енергетики України від 14.02.2007 р. № 71 І «Про затвердження Правил технічної експлуатації теплових установок і мереж», організація експлуатації теплових установок та мереж, їх ремонтів, налагодження і випробувань здійснюється відповідно до вимог нормативних документів і повинна забезпечувати дотримання встановлених показників (температурних графіків, тиску та витрат теплоносія тощо), надійність і економічність роботи устаткування, охорону праці відповідно до нормативно-правових актів з охорони праці, пожежну та техногенну безпеку відповідно до чинних нормативних документів. Але з слів мешканців будинку, та й працівників КП «Сумижилкомсервіс» встановлені показники тиску при пуску системи було перевищено. Вважають , що через недоведеність вини відповідача щодо причинення позивачу матеріальної шкоди , не підлягають задоволенню і вимоги в частині моральної шкоди . Представники третіх осіб - комунальне підприємство «Сумижилкомсервіс» та ФОП "[PERSON]К."в судове засідання не зявився по невідомим суду причинам , про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності нез"явившихся осіб з урахуванням доказів , що є у справі. Допитаний в одному із попередніх судових засідань представник Комунального підприємства «Сумижилкомсервіс» Сумської міської ради (КП «Сумижилкомсервіс» СМР) повністю підтримує позовні вимоги позивача - [PERSON] та вважає необгрунтованими заперечення та доводи відповідача -[PERSON] виходячи з наступного. 21.09.2015 комісією КП «Сумижилкомсервіс» СМР проведено обстеження технічного стану житлового будинку № 103 по просп. Курському у м. Суми та встановлено, що будинок знаходиться в задовільному технічному стані і готовий до експлуатації в осінньо-зимовий період, про що складено відповідний акт (копія додається). 17.10.2015, 19.10.2015 в житловому будинку за вказаною адресою проводився пуск опалення, про що мешканці зазначеного будинку були заздалегідь повідомлені оголошенням, яке розміщувалось біля кожного підїзду та в якому вони попереджались про необхідність проведення обстеження опалювального обладнанню у власних квартирах та нежитлових приміщеннях, а також про необхідність завершення робіт, пов'язаних з його ремонтом або заміною. Проведенню пуску передували гідровипробування системи централізованого опалення у вказаному житловому будинку, які проводились надавачем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій і теплопостачальною організацією. При цьому мешканці вказаного житлового будинку були попередньо повідомлені про проведення зазначених робіт розміщеними біля входу у підїзд будинку оголошеннями. КП «Сумижилкомсервіс» СМР, як виконавець послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, не регулює тиск в системі централізованого теплопостачання, оскільки теплоносій подається під однаковим відповідним тиском теплопостачальною організацією на всі житлові будинки. У відповідь на звернення мешканки [INFO] від 20.10.2015 листом від 19.11.2015 № 97-Сц КП «Сумижилкомсервіс» СМР надало інформацію про те, що перед запуском тепла були розміщені оголошення про початок опалювального сезону та про необхідність мешканців самостійно слідкувати за станом інженерних мереж, які проходять в їхніх квартирах. При складанні акту залиття 21.10.2015 на прохання комісії КП «Сумижилкомсервіс» СМР відповідачем так і не були надані для огляду документи щодо виконання робіт по заміні радіаторів відповідним виконавцем робіт в його квартирі у звязку з їх відсутністю, що свідчить- про виконання таких робіт на власний ризик без залучення субєкта господарювання, який має право на виконання зазначених робіт. Відповідач був обізнаний про пуск опалення в частині вказаного житлового будинку, який проводився 17.10.2015, а тому, враховуючи розміщені завчасно оголошення про початок опалювального сезону, твердження відповідача про відсутність інформації щодо дати початку попереднього пуску та пуску опалення не відповідають дійсності і не можуть бути взяті до уваги при вирішенні цієї справи. Відповідно до частини другої статті 382 Цивільного кодексу України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. Згідно пункту 9 частини третьої статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобовязаний своєчасно проводити підготовку жилого будинку, помешкання (в якому він проживає або яке належить йому на праві власності) та його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період. Таким чином, відповідач зобовязаний був самостійно перевірити обладнання системи централізованого теплопостачання у власній квартирі стосовно його готовності до експлуатації в осінньо-зимовий період, а тому, саме своєю бездіяльністю спричинив наслідки протікання води в системі централізованого опалення у квартирі 101 житлового будинку №103 по просп. Курському до інших квартир, що у свою чергу завдало майнову шкоду власникам цих квартир, у тому числі і позивачу. Відповідно до частини першої статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Враховуючи зазначене вище, КП «Сумижилкомсервіс» СМР вважає позовні вимоги [PERSON] правомірними та такими що підлягають задоволенню, а заперечення та доводи відповідача - не обгрунтованими та такими, що не можуть бути взяті до уваги при вирішенні даної справи. Допитаний в одному із попередніх судових засідань представник третьої особи- фізична особа підприємець « Крепс Надія Костянтинівна» пояснив, що в 2014 році в квартирі відповідача було виконані роботи - заміна радіаторів опалення, на яких було встановлені крани. Роботи були виготовлені з матеріалів належної якості. Свідок [PERSON], інженер виробничо-технічного відділу КП «Сумижилкомсервіс», в судовому засіданні пояснила, що у 2015 році , після запуску опалювального сезону, мешканці 7 та8 поверху будинку 103 по пр.. Курський в м. Суми звернулись до КП «Сумижилкомсервіс» з приводу залиття їх квартир, внаслідок огляду був складений акт, який підписаний директором та поставлена мокра печатка. Акт містить всі погшкодження, що малися в квартирі , яка була залита. Також , була оглянута квартира на 9-му поверсі , в якій кімнаті на одному із радіаторів опалення був відсутній кран, а на місці крану малася саморобна заглушка. Мешканка даної квартири повідомила , що залиття квартир сталося внаслідок того , що під час опалення на радіаторі опалення був порив крану. Свідок [PERSON] повідомив , що 20.10.2015 році, працюючи у ФОП "[PERSON]К.", в квартирі відповідача вчиняв роботи по заміні крану на радіаторі опалення. Пошкоджений кран був розломаний на дві частини. Перевіривши матеріали справи і оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності від 26.02.2009р. та свідоцтва про право на спадщину ВММ/904119/12.03.2010/2-а СНДК, р. № 3-32 [PERSON] є власником 2/5 квартири [ADDRESS]. Згідно договору купівлі-продажу /ВТВ/014429/30.11.2012/ [PERSON] є власником квартири 101 в будинку 103 по вулиці по вулиці Курській в м. Суми Відповідно експертного висновку будівельно-технічного дослідження, матеріальний збиток що виник внаслідок затоплення житлової квартири [ADDRESS] становить : при виконання ремонтних робіт будівельною організацією підрядним способом 13801грн.: при виконанні ремонтних робіт господарським способом 0374 грн.(а.с.8- 30) Згідно рахунку-фактури № 23від 10.06.2016 року [PERSON] сплачено 1200 грн. на виконання договору про оцінку збитків (а.с.45) Згідно акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодно водопостачання) від 21.10.2015 року в квартирі 97 будинку 103 по по вулиці Курській в м. Суми трапилось залиття квартири в кімнаті:на стелі і стінах здуття шпалер по всій площі,на підлозі здуття лінолеуму по всій площі. В спальні на стелі здуття шпалер по всі площі, на підлозі здуття лінолеуму, набухання дверей і дверної коробки. В коридорі: на стелі і стінах здуття шпалер , на підлозі здуття лінолеуму. В залі: на стелі затікання на шпалерах. Причиною залиття є порив крану на радіаторі в квартирі 101 під час пуску опалення (а.с.33) Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, однак позивач не надала жодного доказу, який би свідчив про заподіяння їй саме моральної шкоди. Тому в частині стягнення матеріальної шкоди суд вважає за необхідне відмовити. Відповідно до ст.. 22 ЦК України, 1. Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. 2. Збитками є:1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також; витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ст.. 1166 ЦК України, 1. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також; шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно із ч.2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її видшкодування , якщо вона доведе , що шкоди завдано не з її вини. Постановою пленуму Верховного суду України № 6 від 27.03.1992р. «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розяснено, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи ... . Наведен свідчить про те, що цивільне законодавство в деліктних зобов"язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована , то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідно до п.18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572, власники квартир зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. Таким чином, за вищевикладених обставин вбачається, що залиття квартири позивача відбулося через зірваний кран на радіаторі теплопостачання , встановленого відповідачем. Сторони не спростовують факт залиття квартири позивача , який знайшов своє підтвердження в акту від 21.10.2015р. Таким чином, враховуючи що власник квартири -відповідач, не забезпечив належного та справного догляду за своєю власністю, стороною відповідача не надано суду належних та достовірних доказів, щодо спростування наявного в матеріалах справи акту по факту залиття квартири позивача, суд оцінивши наявні в справі письмові докази, в їх сукупності, а також враховуючи характер та обсяг пошкоджень в квартирі позивача, приходить до висновку, що відповідальність за спричинену позивачу матеріальну шкоду, яка сталася внаслідок залиття її квартири, має нести відповідач, власник квартири №101, що становить згідно з експертним висновком будівельно-технічного дослідження в розмірі 10374 грн.. Відповідно до ч.3 ст. 368 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Частиною 1 ст. 22 ЦК України передбачено, що особа , якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права , має право на відшкодування. Збитками є втрати , яких особа зазнала у зв"язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати , які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Тому підстав для задоволення позову в частині матеріальної шкоди саме в розмірі 13801 грн. не має , оскільки даний розмір не відобраєає реальні збитки , завдані позивачу. Оскільки встановлено, що залиття квартири сталося з вини відповідача, і в звязку із залиттям позивачу необхідно було здійснювати оцінку вартості та необхідно проводити ремонтно-відновлювальні роботи, які згідно висновку будівельно-технічного дослідження, становлять 10374 грн., а також необхідно було сплатити вартість проведення зазначеної оцінки в сумі 1200, суд вважає необхідним задовольнити позовні вимоги в цій частині. Відповідно до вимог ст.23 ЦК України та положень п.9 постанови Пленуму справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів, моральна шкода полягає у душевних стражданням яких особа зазнала у зв'язку з пошкодженням майна, однак позивачем не надано суду жодного доказу, який би свідчив про фізичний біль або душевних страждання, внаслідок дій відповідачів. Стаття 1167 ч.1 ЦК України зазначає , що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями , діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених ч.2цієї статті. Суд вважає, що факт заподіяння моральної шкоди [PERSON] [PERSON] знайшов своє підтвердження. Оскільки наявність залиття в квартирі позивача безумовно свідчить, що остання відчувала хвилювання та моральні страждання, з урахуванням цих обставин суд на підставі ст. 23 ЦК України визначає моральну шкоду, яка підлягає відшкодуванню позивачу, в розмірі 500 грн., оскільки вважає, що саме такий розмір відшкодування моральної шкоди відповідає вимогам розумності та справедливості. Позовні вимоги в частині стягнення витрат на правову допомогу не підлягають задоволенню, оскільки позивачем не доведено підставність зазначених витрат. На підставі ст.88 ЦПК України з відповідача на користь держави належить стягнути судовий збір в розмірі 1102,40 грн.

Outcome: partial