Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-15 00:00:00

В грудні 2019 року [PERSON] звернувся до суду із даним позовом, в якому вказував, що 18.05.2019 року о 19.40 годині відповідач [PERSON] вибивав вхідні двері його квартири [ADDRESS] , чим пошкоджив їх. Внаслідок чого відповідач завдав йому матеріальну шкоду в сумі 10700 грн., висловлювався на його адресу нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою. Постановою Волноваського районного суду від 21.08.2019 року провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності [PERSON] за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП закрито, у зв`язку зі спливом строків накладення адміністративного стягненння. Крім матеріальної шкоди йому завдана моральна шкода яка полягає в тому, що він переніс нервовий стрес, внаслідок якого вимушений був звернутися за медичною допомогою на станцію швидкої медичної допомоги, де йому діагнустували криз неускладнений з артеріальним тиском 180/100 м рт. ст. Крім того його безпідставно принижено, постраждали його честь та гідність, реально сприйняв погрози життю та постійно переживає за життя та з приводу пошкодження належного його майна. На підставі цього просив стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду в розмірі 10 700 грн та моральну шкоду в розмірі 10 000,00 гривень. Позивач та його представник - адвокат Лісодід О.В. позовні вимоги підтримали. Відповідач та його представник [PERSON] позовні вимоги не визнали, надали письмовий відзив, де зазначили, що в матеріалах відсутнє підтвердження того, що саме ним були пошкоджені вхідні двері, його вини у вчинені адміністративного правопорушення встановлено не було. Що стосується моральної шкоди, то позивач не навів , яких саме душевних страждань він зазанав, які вимушені зміни у його житті виникли, яке саме становище він хоче відновити та з яких саме міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди. Інших допустимих доказів позивач не надав, тому просили відмовити у позові. Суд, дослідивши наявні докази та матеріали справи, допитав свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] вважає, що позовні вимоги [PERSON] задоволенню не підлягають з наступних підстав. Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Пунктом 1 частини 2 статті 22 Цивільного кодексу України встановлено, що збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ч. 1 ст. 1166 ЦК України). За роз`ясненнями п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Згідно ч. 1 ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що [PERSON] проживає в квартирі [ADDRESS] . Згідно постанови Волноваського районного суду Донецької області від 21.08.2019 року провадження по справі відносно [PERSON] про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрито, за спливом строку накладення адміністративного стягнення. Вини у вчиненні адміністративного правопорушення [PERSON] встановлено не було, у постанові про закриття справи не досліджувались обставини вчинення адмінправопорушення та не було встановлено протиправність дій, пошкодження майна.(а.с.5). Судом оглянуто в судовому засіданні справу № 221/3815/19 відносно [PERSON] про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП. Так в протоколі про адміністративне правопорушення серії ГП № 217652 від 18.05.2019 року вказано, що [PERSON] вибивав двері квартири у [PERSON] та висловювася на його адресу нецензурною лайкою, про пошкоджене майно не зазначено. В наданих суду поясненнях почтальйона Укрпошти [PERSON] , вказано , що її робота пов`язана зі щоденною доставкою пенсії, тому на момент інцинденту з [PERSON] вхідні двері квартири [PERSON] були вже пошкоджені, свідчить про це, тому що неодноразово приносила рекомендовані листи адресовані [PERSON] (а.с 36.). Як вбачається з наданих фотокарток, на двері пошкодждена дверна ручка та декілька полос обивки дверей мають механічні пошкодження у вигляді вдавин. (а.с. 8-11). Згідно рахунку -фактура РФ-29 вартість дверей вхідних складає 10700,00 грн. (а.с.7). Згідно висновку звіту про оцінку майна загальна вартість збитку на дату оцінки 25.05.2019 року, з урахуванням зносу та пошкодження дверей металевих вхідніх розміром 0,9 х 2,0м. становить 5 170,55 грн.(а.с.26-34). Суд не приймає до уваги оцінку вартості дверей, оскільки з нього не можливо зробити висновки про причини пошкодження дверей та причинний зв`язок між діями відповідача та наслідками. Всупереч ст. 81 ЦПК України, позивачем не доведені ті обставини на які він посилається, а саме: що внаслідок саме неправомірних дій відповідача була заподіяна шкода його майну - дверей квартири, у зв`язку з чим у стягненні матеріальної шкоди слід відмовити, оскільки підстав для їх задоволення судом не встановлено. Вирішуючи питання про стягнення моральної шкоди, суд виходить із наступного. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв"язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров"я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв"язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім"ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв"язку із знищенням чи пошкодженням майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також діілової репутації фізичної або юридичної особи. Відповідно до загальнтих підстав цивільно-правової відповідальност, обов"язковому з"ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння їїї заподіювана, наявність причинного зв"язку між шкодою і протиправним діянням заподіювана та вини останнього в її заподіянні. Як пояснив в судовому засіданні позивач, моральні страждання позивача полягають у завданні матеріальних збитків, переживання з приводу життя. Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. У відповідності до п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», суд повинен з"ясувати наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача. наявність причинного зв"язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. При вирішенні даної справи і визначенні моральної шкоди судом враховуються положення п. п. 3, 5, постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" від 31.03.1995 року № 4. Право на відшкодування моральної шкоди виникає за наявності передбачених законом умов або підстав відповідальності за заподіяну шкоду. Позивач не довів, що двері пошкоджені саме [PERSON] , тому підстави для стягнення з відповідача в користь позивача моральної шкоди відсутні. Завдання такої шкоди і її розміру позивач не довів. В його вимогах в цій частині також слід відмовити. З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що позивач відповідно до ст. 81 ЦПК України не довів ті обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.. Частиною. 1 ст. 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку з тим, що позовні вимоги позивача задоволенню не підлягають, при поданні позовної заяви про стягнення матеріальної шкоди судовий збір позивачем сплачено у сумі 768 грн. 40 коп., за вимогою стягнення моральної шкоди судовий збір позивач не сплатив, то відповідно до п. 2 частини 2 статті 141 ЦПК України судовій збір підлягає стягненню з позивача на користь спеціального фонду Державного бюджету України за подання позовної заяви за вимогою стягнення моральної шкоди в сумі 768 грн. 40 коп. Враховуючи викладене та

Outcome: approved