Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-04 00:00:00

Позивач звернувся до Лохвицького районного суду Полтавської області із вищевказаним позовом. Позов мотивовано тим, що [PERSON] є племінником по лінії свого батька [PERSON] , який помер [INFO] , [PERSON] , яка померла [INFO] . Крім того, дане підтверджується рішенням Лохвицького районного суду Полтавської області від 21.05.2020 року. До спадкового майна належить земельна ділянка сільськогосподарського призначення площею 4,95 га згідно з договором оренди земельної ділянки з ТОВ "Сула-Нова" № 368 від 04.04.2000 року, договір зареєстровано 08.07.2000 року № 551. Після смерті тітки [PERSON] , яка померла [INFO] , відкрилася спадщина на все належне їй до смерті майно. Позивач звернувся до Приватного нотаріуса Гадяцького районного нотаріального округу з заявою про прийняття спадщини, але йому було відмовлено та роз"яснено про необхідність звернення до суду з позовом про визнання причин пропуску строку для прийняття спадщини поважними та встановлення додаткового строку для її прийняття у порядку спадкування за законом. Позивач пояснює, що строк для прийняття спадщини пропущено ним з поважної причини, а саме його юридичної неосвіченості, а також відсутності документів, які б підтверджували його родинні відносини з тіткою. Пошуки в різних архівах Полтавської області тривали кілька років і на підставі знайдених позивачем документів судом було підтверджено факт його родинних відносин з [PERSON] . Тривалий час позивач не знав про смерть тітки, оскільки вона була одинокою й померла в інтернаті іншого міста. Потім позивач перебував на карантині у зв"язку з пандемією COVID-19. Враховуючи викладені обставини, позивач просить суд визнати причини пропуску для прийняття спадщини поважними та визначити йому додатковий шестимісячний термін для подання заяви про прийняття спадщини. В судовому засіданні позивач по справі [PERSON] та його представник [PERSON] позовні вимоги підтримали, просили задовольнити, пояснивши суду, що [PERSON] є племінником [PERSON] , яка померла [INFO] й дане підтверджено рішенням Лохвицького районного суду. Звертаючись з позовом про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, позивач та його представник просять врахувати поважні обставини, які слугували причиною пропуску звернення за оформленням спадкових прав, а саме: юридична неосвіченість, відсутність документів, які б підтверджували родинні відносини позивача з тіткою. Крім того, тривалий час позивач не знав про смерть тітки, оскільки вона була одинокою й померла в інтернаті іншого міста. Потім позивач перебував на карантині у зв"язку з пандемією COVID-19. Представник відповідача по справі від Лохвицької міської ради Винник А.В. в судовому засіданні проти позову заперечив, просив відмовити в задоволенні позовних вимог, оскільки у [PERSON] перешкод для подання заяви не було, він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця , а тому правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Оскільки спадщина відкрилася [INFO] , а позивач звернувся до суду лише в 2020 році, необхідно застосувати строк позовної давності та відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] , оскільки останнім не надано поважних причин пропуску цього строку. Третя особа, приватний нотаріус Антонова Тетяна Василівна, Гадяцький районний нотаріальний округ ГТУЮ у Полтавській області, на розгляд справи не з"явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі. Представник третьої особи [PERSON] адвокат Кулик В.О. в судовому засіданні проти позову [PERSON] заперечив, в його задоволенні просив відмовити, посилаючись на те, що позивач обгрунтовуючи причини поважності пропуску строку для прийняття спадщини вказує на свою юридичну необізнаність, відсутність документів на підтвердження його родинних зв"язків із спадкодавцем. Дане твердження не підтверджено жодним доказом, що стало перешкодою для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. До позову, поданого позивачем, не додано обгрунтовану постанову про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. Заслухавши пояснення сторін та їх представників, дослідивши матеріали справи, надані докази, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню у повному обсязі з наступних підстав. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна із сторін зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін виникає спір. Ч. 5 ст. 263 ЦПК України вказує, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Як встановлено в судовому засіданні, позивач [PERSON] пояснює, що він є племінником по лінії свого батька [PERSON] , який помер [INFO] - [PERSON] , яка померла [INFO] . В підтвердження даного факту надав рішення Лохвицького районного суду Полтавської області від 21.05.2020 року. Як пояснив позивач, до спадкового майна належить земельна ділянка сільськогосподарського призначення площею 4,95 га згідно з договором оренди земельної ділянки з ТОВ "Сула-Нова" № 368 від 04.04.2000 року, договір зареєстровано 08.07.2000 року № 551. [PERSON] звернувся до Приватного нотаріуса Гадяцького районного нотаріального округу з заявою про прийняття спадщини, але йому було відмовлено та роз"яснено про необхідність звернення до суду з позовом про визнання причин пропуску строку для прийняття спадщини поважними та встановлення додаткового строку для її прийняття у порядку спадкування за законом. Позивач пояснює, що строк для прийняття спадщини пропущено ним з поважної причини, а саме його юридичної неосвіченості, а також відсутності документів, які б підтверджували його родинні відносини з тіткою. Пошуки в різних архівах Полтавської області тривали кілька років і на підставі знайдених позивачем документів судом було підтверджено факт його родинних відносин з [PERSON] . Тривалий час позивач не знав про смерть тітки, оскільки вона була одинокою й померла в інтернаті іншого міста. Потім позивач перебував на карантині у зв"язку з пандемією COVID-19. Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строку шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Норми ч.3 ст. 1272 ЦК України вказують, що за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. При розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані лише у випадку доведеності наявності перешкод для подання відповідної заяви та наявності підстав для визнання судом цих обставин поважними. Рішенням Лохвицького районного суду від 21.05.2020 року встановлено факт, що [PERSON] , яка померла [INFO] була тіткою [PERSON] . Суд вважає, що обгрунтування позивача причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини, якими вважає юридичну необізнаність, відсутність документів, які б підтверджували ступінь його родинних зв"язків із спадкодавцем, необізнаність про смерть спадкодавця та його перебування на карантині у зв"язку з пандемією COVID-19, не є об"єктивними та непереборними труднощами для встановлення додаткового строку прийняття спадщини. Відсутність у позивача документів на підтвердження родинних зв"язків із спадкодавцем не підтверджено в судовому засіданні жодними доказами. Відсутність таких документів жодним чином не перешкоджало звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , подавши особисто або поштою, а вже після звернення, доводити ступінь його родинних зв"язків з померлою. Крім того, позивачем не надано обгрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину, а лише долучено роз"яснення нотаріуса . Згідно Інформаційного листа Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Крім того, як слідує з правового висновку Верховного Суду України, прийнятого Судовою палатою у цивільних справах при розгляді справи №6-85 цс 12 від 26.09.2012 року, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Спадкоємець за законом або за заповітом має право відмовитися від спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Вважається, що відмовився від спадщини той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчить про прийняття спадщини. Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину. Чинне законодавство України (в тому числі Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5) передбачає декілька варіантів порядку реалізації громадянами права подання заяви про прийняття спадщини. У випадку, якщо фізична особа за станом свого здоров`я або іншими причинами не має можливості прийти до нотаріальної контори, то така особа може запросити нотаріуса додому для особистого написання заяви у присутності нотаріуса або ж направити таку заяву поштою з обов`язковим засвідченням справжності підпису заявника. Сама процедура прийняття спадщини за законодавством України є досить простою та не вимагає від спадкоємців особливої підготовки, збору документів тощо. Необхідно лише подати заяву про прийняття спадщини. Крім того, обов`язковою умовою є доведення того факту, що існуючі перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини створили спадкоємцеві об`єктивні, непереборні, істотні труднощі для своєчасного прийняття спадщини. Натомість судом встановлено, що позивач названих вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Жодних доказів того, що в межах строку, наданого цивільним законом, інші особи створили перешкоди для своєчасного прийняття позивачем спадщини, останній не надав. А тому, виходячи зі змісту ч. 1 ст. 1272 ЦК України, слід вважати фактичним неприйняттям [PERSON] спадщини за законом. Докази, які беруться до уваги судом при визначенні поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини,є переважно письмові докази - довідки медичних установ про стан здоров`я та проходження курсу лікування, довідки про перебування особи у відрядженні чи за межами України, інші довідки, акти, листування, що містять відомості щодо обставин, які перешкоджали зверненню спадкоємця до нотаріальної контори в строки встановлені ст. 1270 ЦК України. Жодних доказів з перерахованого позивачем не надано в судовому засіданні. При оцінці встановлених обставин, суд враховує не тільки умови застосування правил частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України, але і загальні засади цивільного судочинства та європейські принципи, зокрема, принцип верховенства права з його складовими. З урахуванням викладеного вище, суд не вбачає підстав для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки на час розгляду справи останнім не було надано суду доказів, що причини пропуску шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини є поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, а ті підстави, на які вказує позивач суд визнав їх неповажними, так як останній не надав достатніх доказів, а отже відсутні підстави для задоволення позовних вимог. Враховуючи вищевказане, суд приходить до висновку, що позов про визначення причин пропуску для прийняття спадщини поважними та встановлення додаткового строку для її прийняття в порядку спадкування за законом задоволенню не підлягає.

Outcome: dismissed