Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-09 00:00:00

В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позовні вимоги позивача підтримала повністю з підстав викладених в позовній заяві, просила суд стягнути з [PERSON] на користь Степанської селищної ради Сарненського району Рівненської області майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використанні і відтворення водних ресурсів в розмірі 6443 грн. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги позивача не визнав з підстав викладених у відзиві на позов, просив суд відмовити в задоволенні позову. Представник третьої особи Степанської селищної ради Сарненського району Рівненської області в судове засідання не зявився, до початку судового засідання селищний голова [PERSON] подав до суду клопотання про розгляд справи у відсутності представника селищної ради. Суд, заслухавши представника позивача [PERSON], представника відповідача [PERSON], дослідивши письмові докази по справі, приходить до наступного: Відповідно до ст.10 ЗУ "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" посадові особи органів рибоохорони уповноважені подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб"єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Аналогічна норма закріплена і в Законі України "Про тваринний світ", де згідно ст.59 визначено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства у встановленому законом порядку мають право прд"являти позови про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами внаслідок порушення законодавства про охорону, використання і відтворення об"єктів тваринного світу. Як було\~встановлено в\~судовому засіданні,\~09\~липня2017 року приблизно о 09 год. 30 хв. [PERSON] здійснював лов водних біоресурсів промисловим знаряддям лову сітками з жилки в кількості 4 штуки з деревяного човна без видимого бортового номера, без дозволу на спеціальне використання водних біоресурсів у ставку, що поблизу с.Грушівка Сарненського району Рівненської області, під час чого зловив 3 екземпляри окуня, 8 екземплярів линка, 64 екземпляри плітки, загальною вагою 7,9 кг., завдавши шкоду рибним запасам на суму 6443 грн. Своїми діями [PERSON] порушив ст.ст.17,63 ЗУ «Про тваринний світ» та п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, що підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення № 000289. Згідно протоколу про адміінстративне правопорушення, складеного 09 липня 2017 року на березі ставка, що поблизу с.Грушівка Сарненського району Рівненської області, головним державним інспектором Кикою І.Л. в присутності [PERSON] та свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON] пояснив, що він ловив рибу мережами. На підставі вказаного протоколу про адміністративне правопрушення у [PERSON] були виявлені та вилучені: сітка з жилки (l-14м., h-1,4 м., a-20 мм.)- 2 шт., сітка з жилки (l-10м., h-1 м., a-40 мм.) - 1 шт., сітка з жилки ( l-13м, h-1м., a-40мм.) - 1 шт. та риба: плітка - 64 екз., окунь - 3 екз., лин - 8 екз. Дерев"яний човен та весла передані [PERSON] на відповідальне зберіганння під розписку. Постановою Сарненського районного суду Рівненської області від 12 жовтня 2017 року провадження у справі № 572/1801/17 про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.85 КУпАП закрито у звязку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення. Із постанови Сарненського районного суду Рівненської області від 12 жовтня 2017 року, вбачається, що суд не вбачає підстав для закриття провадження за відсутністю в діях [PERSON] ознак події та складу адміністративного правопорушення з огляду на дослідженні судом докази, які доводять наявність в діях особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ознак складу правопорушення передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП. Відповідно до ч.6 ст.82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обовязковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Згідно п. 3.15. Правил любительського та спортивного рибальства, забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Відповідно до ч.2 ст.63 Закону України\~"Про\~тваринний світ" відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема, в перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог користування об'єктів тваринного світу. Статтями 68, 69 Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України в повному обсязі. Відповідно ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Згідно з вимогами ст.10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Крім того, ст.1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ч.3 ст.40 КУпАП питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Згідно розрахунку проведеного управлінням Державного агентства рибного господарства у Рівненській області №02-15/899 від 31 липня 2017 року, сума шкоди, заподіяної відповідачем [PERSON] розрахована у відповідності до Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011року №1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», та становить 6443 грн. Відповідно до положень ч.1\~ст.81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з положеннями ч.5\~ст.81 ЦПК України\~докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Будь-яких заперечень щодо правильності нарахованої суми матеріальної шкоди, а також доказів, які це підтверджують, відповідачем не надано та не зазначено джерел їх здобуття. Відповідно до ст.47\~Закону України\~"Про\~охорону навколишнього\~природного середовища" грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. У відповідності до ст.13\~Конституції України та ст. 37 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів", водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об'єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об'єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Таким чином, природні ресурси (в тому числі водні біоресурси), які відповідно до Конституції України та інших законодавчих актів є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпорядження) щодо яких, від імені Українського народу, здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади (в даному випадку Степанської селищної ради Сарненського району Рівненської області). Поряд із цим, одночасно дані природні ресурси є власністю Українського народу. Тому, шкода, завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідній місцевій раді за місцем завдання такої шкоди, у даному випадку Степанській селищній раді Сарненського району Рівненської області. З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до\~ч.1\~ст.141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідача на користь позивача слід стягнути понесені позивачем судові витрати по справі по сплаті судового збору в розмірі 1762 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved