Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-29 00:00:00

У грудні 2019 року позивач Головне управління\~Пенсійного фонду\~України в\~Миколаївській області звернулося до суду з позовом до відповідача про стягнення надміру виплаченої пенсії. Свої вимоги\~обґрунтовують тим,\~що [PERSON] перебуває на обліку в головному управлінні Пенсійного фонду України в Миколаївській області та отримує пенсію у зв`язку з втратою годувальника відповідно до Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування". \~ \~ \~ \~ На виконання постанови правління Пенсійного фонду України від 03.09.2018 №19-1 "Про проведення інвентаризаціх пенсійних справ", у лютому 2019 року позивачем проведено контрольну перевірку пенсійної справи відповідачки та за результатами перевірки було виявлено арифметичну помилку в обчисленні розміру середньомісячного заробітку з 01.10.2017, оскільки під час перерахунку розмір середньомісячного заробітку склав 9304,43 грн., замість вірного 7634,92 грн. У зв"язку з чим, внаслідок рахункової помилки, за період з 01.10.2017 по 28.02.2019 у відповідачки виникла переплата пенсії на загальну суму 11175,29 грн. Позивач направляв лист на адресу відповідачки від 18.02.2019 щодо можливості повернути помилково перераховані кошти, однак в добровільному порядку відповідачкою кошти не повернуто. \~ \~ \~ \~ На підставі викладеного, просить стягнути з [PERSON] на користь головного управління пенсійного фонду України в Миколаївській області надміру виплачену пенсію за період з 01.10.2017 по 28.02.2019 у сумі 11175,29 грн. та понесені судові витрати. \~ \~ \~ \~20 лютого 2020 року від відповідачки надійшов відзив на позовну заяву, у якому вона просила відмовити у задоволенні позовних вимог за їх безпідставності, посилаючись на те, що виплата пенсії проведена позивачем добровільно, без рахункової помилки та без недобросовісності з її боку. Зазначає, що до позовної заяви не було додано жодних документів та доказів, за якими можна було б відстежити причину виникнення помилки при нарахуванні пенсії, а також відповідно до яких можна було б з`ясувати чи є дана помилка саме рахунковою помилкою. В судове засідання сторони не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином та своєчасно. Представник позивача подав до суду заяву, в якій просив справу слухати у його відсутність, позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив про задоволення позову. Відповідачка також надала суду заяву, згідно якої позовні вимоги позивача не визнала, просила відмовити в задоволенні позову з мотивів, які викладені у відзиві та справу слухати у її відсутність. Суд вважає можливим проводити розгляд справи за відсутності сторін, на підставі наявних у справі доказів. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України розгляд справи здійснюється без фіксування судового процесу. Суд дослідивши матеріали справи та надані суду докази, дійшов до таких висновків. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , перебуває на обліку в головному управлінні Пенсійного фонду України в Миколаївській області та отримує пенсію у зв"язку з втратою годувальника, обчислену відповідно до Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" від 09.07.2003 № 1058-ІV. За твердженням позивача, при проведенні контрольної перевірки пенсійної справи позивачем було виявлено арифметичну помилку в обчисленні розміру середньомісячного заробітку з 01.10.2017, а саме встановлено що під час перерахунку розмір середньомісячного заробітку склав 9304,43 грн., замість вірного 7634,92 грн. Рішенням головного управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області від 12.02.2019 року № 948250127764 пенсійну справу відповідачки було приведено у відповідність, у зв"язку з чим виникла переплата пенсії на загальну суму 11175,29 грн. за період з 01.10.2017 року по 28.02.2019 року(а.с.9). Головне управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області направляв на адресу відповідачки лист від 18 лютого 2019 року №1166/04 щодо можливості добровільно повернути помилково нараховані кошти, однак відповідачем дана вимога була залишена без уваги. \~ \~ \~ \~За змістом ч. 1\~ст. 1212 ЦК України\~особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. \~ \~ \~ \~Стаття 1215 ЦК України\~встановлює випадки, коли набуте особою без достатньої правової підстави майно за рахунок іншої особи не підлягає поверненню. \~ \~ \~ \~Так, не підлягають поверненню безпідставно набуті: заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача (частина перша\~статті 1215 ЦК України). \~ \~ \~ \~При прийнятті рішення суд зважає на положення правової позиції Верховного Суду України від 02.07.2014 року у справі №6-91цс14, згідно якої правильність виконаних розрахунків, за якими була проведена виплата, а також добросовісність набувача презюмуються. Відповідно до п.1 ст. 58 ЗУ «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» - Пенсійний фонд є органом, який здійснює контроль за цільовим використанням коштів Пенсійного фонду. Порядок утримання надміру виплачених сум пенсій та відрахування з пенсій визначений статтею 50 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» згідно з частиною 1 якої, суми пенсій, виплачені надміру внаслідок зловживань з боку пенсіонера або подання страхувальником недостовірних даних, можуть бути повернуті пенсіонером добровільно або стягуються на підставі рішень територіальних органів Пенсійного фонду чи в судовому порядку. За умовами статті 103 Закону України «Про пенсійне забезпечення» суми пенсії, надміру виплачені пенсіонерові внаслідок зловживань з його боку (в результаті подання документів з явно неправильними відомостями, неподання відомостей про зміни у складі членів сім`ї тощо), стягуються на підставі рішень органу, що призначає пенсії. Аналіз наведених норм закону свідчить, що надміру сплачені суми пенсії можуть бути утримані позивачем за умови зловживань з боку пенсіонера або подання страхувальником недостовірних даних. Вказаний перелік підстав для утримання надміру виплачених сум пенсії є вичерпним, а отже можливості для прийняття рішення про стягнення сум переплати у випадку неправильного обчислення розміру пенсії працівником пенсійного органу чи у зв`язку з автоматизованою помилкою, законодавством не передбачено. \~ \~ \~ \~Судом не встановлено, що відповідачка допустила будь-якої недобросовісної поведінки, а саме зловживання останньою чи подання недостовірних даних, з метою переплати пенсії за період з 01.10.2017 року по 28.02.2019 року на загальну суму 11175,29 грн. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Матеріали справи не містять жодного належного і допустимого доказу висновки ревізії, акти перевірок чи службового розслідування) по інформації яких можна було б відстежити шлях та причину виникнення помилки при нарахуванні пенсії та з`ясувати, що дана помилка є безпосередньо рахунковою помилкою під час нарахування [PERSON] пенсії у період з 01.10.2017 року по 28.02.2019 року. Таким чином, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Головного управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області до [PERSON] про стягнення надміру виплаченої пенсії не підлягають до задоволення. \~ \~ \~ \~Судові витрати необхідно залишити за позивачем без відшкодування. \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed