Jurisdiction: civil
Date: 2015-11-11 00:00:00

Позивачі звернулися до суду з позовною заявою до [PERSON] за участю третьої особи Органу опіки та піклування Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод щодо участі у спілкуванні і вихованні з онуками. Просили суд зобов'язати відповідача усунути перешкоди у спілкуванні та вихованні з малолітніми онуками [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO]. Встановити способи участі позивачів у вихованні з внуками у формі спілкування з ними першої суботи та першої неділі кожного місяця з 10-ї до 19-ї години та у формі побачення з дітьми та відвідування їхнього місця проживання в [ADDRESS]. з 16-ї години третьої п'ятниці кожного місяця до 16-ї години третьої неділі кожного місяця. Зобов'язати відповідача передати позивачам їхніх онуків для спілкування з ними першої суботи та першої неділі кожного місяця з 10-ї до 19-ї години та у формі побачення з дітьми та відвідування їхнього місця проживання в [ADDRESS]. з 16-ї години третьої п'ятниці кожного місяця до 16-ї години третьої неділі кожного місяця. Свої вимоги мотивувала тим, що їхній рідний син [PERSON] перебував з відповідачем в шлюбі. Від шлюбу мають двох малолітніх дітей - [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO], які є внуками позивачів. 17 липня 2012 року даний шлюб було розірвано. Розпорядженням Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації № 544 від 04 грудня 2012 року «Про вирішення питання щодо участі батька, баби та діда у вихованні малолітніх дітей» було вирішено питання про участь позивачів у вихованні їхніх внуків. Однак дане розпорядження відповідачем не виконувалось. В період з 22 травня 2014 року по 20 жовтня 2014 року діти проживали разом з батьком. Відповідач 20 жовтня 2014 року самоправно забрала дітей з дитсадка та повезла до свого місця проживання за адресою: [ADDRESS], де вони і зараз перебувають. Позивачі у судове засідання не з'явилися, хоча повідомлені належним чином про час та місце розгляду справи. Під час судового засідання надали письмову заяву з прохання слухати справу за їх відсутності, позовні вимоги підтримують вповному обсязі. Одночасно позивачами подано уточнену заяву, відповідно до якої просять суд зобов'язати відповідача усунути перешкоди у вихованні та спілкуванні з внуками [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO]. Встановити способи участі позивачів у вихованні з внуками у формі побачення з дітьми та відвідування їхнього місця проживання в [ADDRESS]. з 16-ї години третьої п'ятниці кожного місяця до 16-ї години третьої неділі кожного місяця, а також з 01 по 25 серпня кожного року для оздоровлення та літнього відпочинку дітей та зобов'язати відповідача передати дітей позивачам. Відповідач в судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Причини неявки суду не повідомила. Представники відповідача [PERSON] - [PERSON],, [PERSON] в судовому засіданні заперечували проти позовних. Одночасно до суду подали заперечення в яких просить в позові [PERSON], [PERSON] до [PERSON] за участю третьої особи Органу опіки та піклування Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод щодо участі у спілкуванні і вихованні з онуками відмовити в повному обсязі. Представник третьої особи опіки та піклування Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Причини неявки суду не повідомив. Суд дослідивши в судовому засіданні матеріали справи, встановив наступні обставини справи. Згідно Розпорядженням Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації № 544 від 04 грудня 2012 року «Про вирішення питання щодо участі батька, баби та діда у вихованні малолітніх дітей» було визначено участь позивачів у вихованні малолітніх дітей [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO] у формі спілкування з малолітніми дітьми першої суботи та першої неділі з 10-ї години до 19-ї години (а.с. 10). Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 25 квітня 2014 року, визначено участь батька [PERSON] у вихованні дітей [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO]. Згідно актів державного виконавця від 18 грудня 2014 року, 15 січня 2015 року та 22 січня 2015 року рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 25 квітня 2014 року по справі 755/24065/13-ц не виконано, а саме [PERSON] на надала [PERSON] малолітніх дітей [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO](а.с. 13-15). Відповідно до Висновку органу опіки та піклування Чорнобаївської районної державної адміністрації Черкаської області, щодо визначення місця проживання малолітніх дітей [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO] від 05.11.2014 року № 348 вважає за доцільне визначити місце проживання дітей з батьком [PERSON](а.с. 12). Як було встановлено в судовому засіданні, а також з пояснень позивачів по справі, з 20.10.2014 року відповідач повністю ізолювала онуків [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO] від них, та не дає можливості їм спілкуватися. Частиною 2 статті 2 Сімейного кодексу України врегульовано сімейні особисті немайнові та майнові відносини між бабою, ділом, прабабою, прадідом та внуками. Відповідно до ч. 7 ст. 7 Сімейного кодексу України дитина має бети забезпечена можливістю здійснення її прав, установленихКонституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, у томі числі і спілкуватися зі своїм батьком, бабусею та дідусем. Статтею 12 Закону України "Про охорону дитинства" виховання в сім"ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність з виховання, навчання і розвитку дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов"язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров"я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці. Згідно із ст. 257 Сімейного кодексу України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав до вихованні внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Частиною 2 статті 159 Сімейного кодексу України передбачено, що суд визначає способи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні, побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Одним із принципових положень, закріплених у Декларації прав дитини, проголошеної Генеральною Асамблеєю ООН 20.11.1959 року, є те, що дитина повинна зростати в умовах турботи. Відповідно до ст. 3, 18 Конвенції про права дитини в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Статтею 27 Конвенції передбачено, що дитина має право на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Як встановлено при розгляді справи, сторони не домовились про порядок участі бабусі та дідуся у вихованні та спілкуванні з онуками, внаслідок чого позивачі були змушені звернутися до суду з даним позовом, в якому просить визначити порядок участі у вихованні та спілкуванні з дітьми. Виходячи з наявних матеріалів справи та досліджених судом письмових доказів, а також того, що позивачі, як бабуся та дідусь, мають позитивні характеризуючі дані, мають можливість та бажання приймати активну участь у вихованні дітей, враховуючи особисту прихильність онуків до позивачів, психологічну прив"язаність й бажання бути бабусею та дідусем у житті дітей, а також те, що таке спілкування не перешкоджатиме розвитку дітей, наявність між сторонами суперечок щодо участі позивачів у спілкуванні та вихованні дітей, суд вважає, що повинен бути визначений порядок участі позивачів у вихованні їх онуків [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO]. На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги [PERSON], [PERSON] про усунення перешкод щодо участі у спілкуванні і вихованні з онуками підлягають задоволенню частково, а саме на підставі встановлених судом обставин справи, суд вважає, що для позивачів необхідно встановити наступний порядок участі у вихованні онуків [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO], а саме: першої суботи та першої неділі кожного місяця з 10.00 до 19.00 год. у присутності батька. Усунувши позивачам перешкоди у спілкуванні зі своїми онуками, так як вбачається з матеріалів справи, що відповідачі чинять певні перешкоди в спілкуванні позивачів з своїми онуками. Суд вважає, що встановлення саме такого порядку зустрічей з дитиною для позивача буде повністю відповідати інтересам дитини. При поданні позовної заяви позивачі сплатили судові витрати в розмірі 243,00 грн. судового збору, які відповідно до ст.ст. 81, 88 ЦПК України, підлягають стягненню з відповідачки. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: partial