Jurisdiction: civil
Date: 2015-05-13 00:00:00

позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому зазначає, що 17 березня 1994року було видано свідоцтво про право власності на квартиру [ADDRESS] [PERSON], [PERSON], [PERSON]. [INFO] помирає син відповідачки [PERSON]. Відповідачка стала власницею 1/3 частки квартири [ADDRESS] згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 20.03.2009року. [INFO] помирає [PERSON], яка на момент смерті проживала в зазначеній квартирі. [INFO] помирає син [PERSON] - [PERSON], який не проживав разом зі своєю матір"ю на час її смерті, спадщину від померлої матері не прийняв. [PERSON], [INFO] народження, є дочкою відповідачки та [PERSON] [PERSON] вийшла заміж за громадянина [PERSON] і змінила прізвище на "[PERSON]". Від їхнього шлюбу народився у 1982році він - [PERSON]. [INFO] його мати померла. За час свого життя його мати не прийняла спадщину від своєї бабусі [PERSON]. Фактично на теперішній час він є правнуком [PERSON] і її спадкоємцем по закону. Те, що його прабабка мала спадщину, яку не прийняв його дід та мати, він узнав лише в жовтні 2014року від відповідачки. Вважає, що в даному випадку необхідно застосовувати Цивільний кодекс України, який введений в дію з 2004року. Він є спадкоємцем п"ятої черги. Вважає, що ним був пропущений строк для прийняття спадщини з поважних причин . Просить поновити йому строк для прийняття спадщини та визначити додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю три місяці. В судове засідання позивач не з"явився. Про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Надав суду заяву, в якій просить розглядати справу без його участі, на позові наполягає. Представник відповідача територальна громада в особі Дружківської міської ради в судове засідання не з"явився. Про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Надали суду заяву про розгляд справи у їх відсутність. Проти задоволення позову не заперечують. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні також визнала позовні вимоги. Пояснила, що позивач [PERSON] є її онуком. Квартира, в якій вона проживає на даний час є її власністю в розмірі 2/3 частки цієї квартири. 1/3 частка належала померлій [PERSON], яка була її свекрухою. Після смерті [PERSON] спадщину ніхто не прийняв. Син [PERSON], [PERSON], який був її чоловіком помер. Їхня дочка [PERSON], мати [PERSON] , і онучка [PERSON], також померла в 2003році. [PERSON] був зареєстрований в [ADDRESS]. Квартира належала його матері [PERSON]. Фактично позивач проживав в [ADDRESS], оскільки мати дуже хворіла, майже весь час перебувала в лікарнях. Позивач в м.Дружківка закінчив школу, навчався в ПТУ. Згодом вони продали квартиру в м.Донецьк, [PERSON] необхідно було знятися з реєстрації в цій квартирі. Він знявся з реєстрації, але в квартиру по [ADDRESS] його не реєструють, посилаючись на те, що вона не є власником всієї квартири, а лише її частки. Інших спадкоємців після смерті [PERSON], не має. Вона також не має інших дітей та онуків. Позивач єдиний її онук, і вона бажала б його зареєструвати в цій квартирі. Тому не заперечує щодо задоволення позову. Суд, дослідивши докази по справі, вважає, що позов не підлягає задоволенню. Відповідно до п. 1 постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008року "Про судову практику у справах про спадкування" відносини спадкування регулюються правилами ЦК, якщо спадщина відкрилася не раніше 01 січня 2004року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР , у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК і строк на її прийняття не закінчився до 01 січня 2004року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом. Згідно п.1 Узагальнення Вищого спеціалізованого суду України судової практики розгляду цивільних справ про спадкування, від 16.05.2013р , норми п.5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК, згідно з якими цей ЦК застосовується також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким з спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом, слід розуміти таким чином, що правила книги шостої ЦК може бути застосовано лише до спадщини, яка відкрилася після 01 липня 2003року і не була прийнята ніким зі спадкоємців, право на спадкування яких виникло відповідно до норм статей 529 - 531 ЦК УРСР. Судом встановлено, що [PERSON] померла [INFO] (а.с.16). Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді 1/3 частки квартири, яка розташована по [ADDRESS] (а.с.15) Судом встановлено, що після смерті [PERSON] заяви про прийняття або відмову від спадщини в Дружківську нотаріальну контору не надходили, спадкова справа не заводилась та свідоцтво про право на спадщину не видавалось, що підтверджується листом державного нотаріуса В.Є. Алексєєвої від 22 квітня 2015року № 355/01-16 та інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру. Судом встановлено, що позивач є правнуком спадкодавця [PERSON] Враховуючи, що спадщина після смерті [PERSON] відкрилася 14 жовтня 1995року, то відносини спадкування регулюються чинним на той час законодавством, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР , у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. Відповідно до ст. 529 Цивільного Кодексу УРСР при спадкуванні за законом спадкоємцями першої черги є в рівних частках діти, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Внуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями по закону, якщо на момент відкриття спадщини немає в живих того з батьків, який був би спадкоємцем. Судом встановлено, що спадкоємцями першої черги після смерті [PERSON] відповідно до ст. 529 ЦК УРСР, є її син [PERSON], який помер [INFO] і спадщину не прийняв. Онучка [PERSON], мати позивача [PERSON], не була спадкоємицею після смерті [PERSON], оскільки був живий її батько [PERSON] Позивач [PERSON] не є спадкоємцем по закону після смерті [PERSON] в розумінні статей 529-531,535 ЦК УРСР , відповідно право на продовження строку для прийняття спадщини згідно ст. 550 ЦК УРСР не має. Також позивач не має права на визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON], оскільки нормами ЦК УРСР не передбачено визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Суд не приймає до уваги той факт, що відповідачами фактично визнаються позовні вимоги, оскільки визнання відповідачами позову суперечить закону.

Outcome: dismissed