Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-23 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд із позовом до [PERSON], в якому просить зобовязати відповідача усунути перешкоди у користуванні земельною ділянкою, що розташована по вул. Шевченка, 33 "б" в с. Пороги Богородчанського району шляхом відновлення межових знаків між господарствами сторін відповідно до державного акта від 26 травня 2009 року, перенесення гноєсховища та сечозбірника в інше місце та зрізання висаджених з порушенням зелених насаджень. Заявлені вимоги в судовому засіданні позивач мотивував тим, що він проживає [INFO] "а" в с. Пороги Богородчанського району в належному йому на праві власності житловому будинку. По сусідству з його господарством проживає разом із сімєю брат [PERSON]. Між ними склалися неприязні стосунки. Основною причиною є те, що [PERSON] порушує правила добросусідства. Зокрема під час забудови своєї садиби захопив частину його земельної ділянки, не дотримався вимог будівельного паспорта, звів та обладнав з порушення всіх норм і правил господарські споруди, на відстані 16-17 метрів від його житлового будинку влаштував гноянку та сечозбірник. Такі дії [PERSON] створюють постійні проблеми та незручності. Під час приватизації своєї земельної ділянки він, щоб не поглиблювати конфлікт із братом, погодився із межею, яку фактично встановив відповідач за умови, що останній перенесе гноєсховище та сечозбірник в інше місце. Однак умов відповідач не виконав і не дає на даний час змоги встановити огорожу по межі, яка зазначена у його державному акті. Також відповідач вздовж його огорожі на відстані 50 см. від неї насадив дерева і тим самим порушив санітарні норми і правила забудови населених пунктів. Він неодноразово звертався за захистом своїх прав до виконавчого комітету Порогівської сільської ради, Богородчанського ВП ГУНП в Івано-Франківській області, Богородчанської райдержадміністрації. Однак проведені із відповідачем профілактичні бесіди не дають жодного результату. Відповідач не виконує вимоги комісії сільської ради, відмовився отримувати акт комісії сільської ради від 06.07.2017 року, яким йому було рекомендовано налагодити добросусідські відносини. Оскільки вжиті ним заходи для відновлення свого права, як власника, не дали жодного результату, то просить суд зобов"язати [PERSON] усунути перешкоди у можливості користування ним своєю земельною ділянкою. Відповідач в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку.\~У звязку з цим судом ухвалено провести розгляд справи у порядку заочного провадження.\~\~ Заслухавши пояснення позивача, представника позивача, свідків, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав. Спори щодо додержання громадянами правил добросусідства та стосовно меж земельних ділянок, які перебувають у власності чи користуванні громадян і розташовані в межах населених пунктів, вирішуються органами місцевого самоврядування. В разі незгоди з рішенням органів місцевого самоврядування спір вирішується судом (стаття 158 ЗК). Як встановлено судом, позивач [PERSON]\~ є власником земельної ділянки з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд площею 0,1324 га, кадастровий номер 2620487601:01:004:0439, по вул. Шевченка в с. Пороги Богородчанського району, що підтверджено копією державного акту на право власності на земельну ділянку (а.с.4). [PERSON] посилається на те, що відповідач [PERSON] в порушення норм і стандартів облаштував гноянку та сечозбірник, а також насадив зелені насадження і цим самим перешкоджає йому вільно користуватися\~ землею та використовувати її за цільовим призначенням. 06.07.2017 року комісією у складі сільського голови, землевпорядника, депутатів сільської ради, та в присутності дільничного офіцера поліції проведено обстеження господарств позивача та відповідача. Складеним актом засвідчено той факт, що [PERSON] не земельній ділянці яка перебуває у його користуванні посадив зелені насадження впритул до самого паркана позивача, гноянка та сечозбірник облаштовані з порушенням санітарних норм і правил, впирається у паркан позивача. [PERSON] було рекомендовано в 10-ти денний термін облаштувати гноєсховище та сечозбірник відповідно до вимог законодавства і не чинити перешкод [PERSON] у встановленні огорожі відповідно до державного акта. Обставини викладені у акті підтвердили у судовому засіданні допитані свідки [PERSON] та [PERSON] Відповідач на рішення комісії не реагує. Власники і землекористувачі земельних ділянок, відповідно до статті 103 Земельного кодексу України, повинні обирати такі способи використання земельних ділянок відповідно до їх цільового призначення, при яких власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок завдається найменше незручностей: затінення, задимлення, неприємні запахи, шумове забруднення тощо. Власники та землекористувачі зобов"язані також не використовувати земельні ділянки способами, які не дозволяють власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок використовувати їх за цільовим призначенням. Згідно ст 104 Земельного кодексу України власники та землекористувачі земельних ділянок можуть вимагати припинення діяльності на сусідній земельній ділянці, здійснення якої може призвести до шкідливого впливу на здоровя людей, тварин, на повітря, земельні ділянки та інше. Позивачем до матеріалів справи додано схему виносу у натуру меж земельної ділянки і розбивки будівель, яка є частиною будівльного паспорту, виданого на забудову його садиби. Відповідно до вказаної схеми господарська будівля відповідача [PERSON], зокрема стайня, гноянка, вигрібна яма були запроектовані на відстані бльше 8 метрів від межі земельних ділянок позивача та відповідача. Однак відповідач провів забудову своєї садиби з порушенням. Зокрема, як слідує з досліджених судом документів, змістив розташування господарських споруд впритул до межі з позивачем, а гноянку та вигрібну яму влаштував практично на самій межі їх земельних ділянок. Відповідно до ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», якщо з іншого боку межі нема забудови, то відстань до бічної межі ділянки від найбільш виступної конструкції стіни повинна становити не менше 1 м. При цьому має бути забезпечене влаштування необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних земельних ділянок. Якщо за межею є сусідська забудова, необхідно керуватися протипожежними та санітарними нормами. Висновок про їх дотримання уповноважені робити відповідні спеціалісти. Згідно із "Державними санітарними нормами і правилами" на які посилається позивач, дворові вбиральні треба розташовувати не ближче 15 м від житлового будинку і літньої кухні, а від питного колодязя не ближче як за 20 м. У разі проникнення коренів і гілок дерев з однієї земельної ділянки на іншу власники та землекористувачі земельних ділянок мають право відрізати корені дерев і кущів, які проникають із сусідньої земельної ділянки, якщо це є перепоною у використанні земельної ділянки за цільовим призначенням (стаття 105 ЗК). Державними будівельними нормами ДБН 79-92 «Житлові будинки для індивідуальних забудовників України» були встановлені такі відстані для зелених насаджень: від стін будинків і споруд до осі дерев 5 м, для кущів 1,5 м; від межі сусідньої ділянки до осі дерев 3 м, для кущів 1 м. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відшкодування збитків і моральної шкоди (стаття 16 Цивільного кодексу). Відповідно до ч. 1\~ст. 125 Земельного кодексу України\~право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав. Відповідно до\~статті 391 ЦК України\~власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Зі змісту статей\~16,\~391 ЦК України\~вбачається, що власник вправі звернутися до суду з вимогою про захист порушеного права будь-яким способом, що є адекватним змісту порушеного права, який враховує характер порушення та дає можливість захистити порушене право, в тому числі\~\~усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та вчинення порушником дій, спрямованих на ліквідацію перешкод у користуванні. Таким чином, дослідивши усі зібрані докази в їх сукупності, суд вважає, що заявлені позовні вимоги є\~ обґрунтованими і підлягають задоволенню.\~ На підставі наведеного, ст.ст.213-215 ЦПК України, суд, -

Outcome: approved