Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-23 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом про розірвання шлюбу, який мотивувала тим, що 05.09.2014 року між нею та [PERSON] (далі відповідач) було укладено шлюб, який зареєстровано виконкомом Нападівської сільської ради Липовецького району Вінницької області. У шлюбі в подружжя народився син [PERSON] ([INFO]). Через різні погляди на життя спільне життя подружжя не склалося, сторони на протязі майже року проживають окремо. Спроби зберегти сім`ю позитивних результатів не дали, що стало приводом для звернення позивача з вказаним позовом до суду. Після розірвання шлюбу позивач бажає залишити прізвище набуте у звязку з реєстрацією шлюбу - "Ярош". В судове засідання позивач не зявилася, до суду подала заяву в якій просила позов задовольнити, а справу розглянути у її відсутність, у разі неявки відповідача дала свою згоду на ухвалення заочного рішення. Відповідач, будучи оповіщеним у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, в судове засідання не з'явився, заяви про відкладення розгляду справи або ж розгляду у його відсутність до суду не подав, про причини неявки суд не повідомив. Враховуючи відсутність підстав для відкладення розгляду справи, у відповідності до ст. 224 ЦПК України суд ухвалює заочне рішення за відсутності відповідача на підставі наявних в справі даних і доказів, оскільки позивач не заперечувала проти такого вирішення справи, при цьому фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, суд встановив, що 05.09.2014 року виконком Нападівської сільської ради Липовецького району Вінницької області зареєстрував шлюб [PERSON] з [PERSON], у зв'язку з чим було складено актовий запис за № 5. Після реєстрації шлюбу позивач обрала прізвище - "Ярош". У шлюбі в подружжя народився син [PERSON] ([INFO], а.с. 6). Відповідно до частини першої статті 110 Сімейного кодексу України (далі СК), позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Згідно з частиною другою статті 112 СК суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя і зберігання шлюбу суперечили б інтересам одного із них, що має істотне значення. За змістом статті 111 СК суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. Судом встановлено, що через різні погляди на життя спільне життя подружжя не склалося, спроби зберегти сім`ю позитивного результату не дали, у звязку з чим сім`я розпалась остаточно, сторони на протязі майже року проживають окремо. Враховуючи встановлені обставини суд дійшов висновку, що подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача. Згідно частини третьої статті 105 СК, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. За наведених вище обставин суд вважає за можливе розірвати шлюб, що зареєстрований 05.09.2014 року виконкомом Нападівської сільської ради Липовецького району Вінницької області, актовий запис № 5. Згідно ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне. Після розірвання шлюбу позивач бажає залишити прізвище "Ярош", що узгоджується з приписами ст. 113 СК України. Згідно ст. 88 ч.1 ЦПК України, судові витрати у вигляді судового збору підлягають стягненню з відповідача. Суд вважає, що витрати позивача на оплату послуг адвоката у зв'язку з отриманням правової допомоги в сумі 300 грн. не підтверджуються допустимими доказами, а тому не підлягають стягненню з відповідача. На підставі викладеного,

Outcome: approved