Jurisdiction: civil
Date: 2015-10-20 00:00:00

Прокурор звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі: Хажинської сільської ради до [PERSON] про стягнення заборгованості в розмірі 1955 грн.. Мотивуючи тим, що 14.10.2014 року о 22 год. 25 хв. на річці Гнилоп»ять в с. Хажин Бердичівського району [PERSON] вчинив грубе порушення правил рибальства, а саме: здійснював лов риби за допомогою забороненого знаряддя лову "павук", при цьому було виловлено рибу (карась) у кількості 115 штук загальною вагою 3 кг. Згідно опису - оцінки знарядь лову від 14.10.2014 року у [PERSON] вилучено "павук" розміром 2,2 м х 2,2 м. Згідно опису від 14.10.2014 року у [PERSON] виявлено рибу (карась) у кількості 115 шт. загальною вагою 3 кг, яку залишено йому на зберігання. Обчислена шкода рибним ресурсам держави становить 1955 грн.. Постановою Бердичівського міськрайонного суду від 18.12.2014 року відповідача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340,00 грн.. Оскільки заподіяна шкода не відшкодована, а тому прокурор просить стягнути з відповідача на користь держави в особі Хажинської сільської ради 1955 грн. на відшкодування заподіяної шкоди. У відкритому судовому засіданні прокурор Дем"янчук М.С. та представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримали. Представник відповідача [PERSON] у відкритому судовому засіданні позовні вимоги визнала частково, не погодилася з кількістю риби, яка була вилучена в [PERSON]. Представник третьої особи у судове засідання не з"явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутності, не заперечує проти задоволення позовних вимог. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, з'ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, на засадах змагальності, як того вимагає ст. 10 ЦПК України, та у відповідності з ч. 1 ст. 60 ЦПК України, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. У відповідності до частини другої ст. 45 ЦПК України, з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з позовною заявою (заявою), бере участь у розгляді справі за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача. Судом встановлено, що 14.10.2014 року о 22 год. 25 хв. на річці Гнилоп»ять в с. Хажин Бердичівського району [PERSON] вчинив грубе порушення правил рибальства, а саме: здійснював лов риби за допомогою забороненого знаряддя лову "павук", при цьому було виловлено рибу (карась) у кількості 115 штук загальною вагою 3 кг, чим порушено п. 3.15 абз.1 Правил любительського і спортивного рибальства, даний факт підтверджується постановою Бердичівського міськрайонного суду від 18.12.2014 року, якою відповідача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн.(а.с. 7, 8). Відповідно до ч. 4 ст. 61 ЦПК України, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов'язкові для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи щодо якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Згідно опису - оцінки знарядь лову від 14.10.2014 року у [PERSON] вилучено "павук" розміром 2,2 м х 2,2 м.( а.с.10). Згідно опису від 14.10.2014 року у [PERSON] виявлено рибу (карась) у кількості 115 шт. загальною вагою 3 кг, яку залишено йому на зберігання (а.с.10). Як вбачається з розрахунку збитків до протоколу про адміністративне правопорушення № 010055 від 14.10.2014 року, здійсненого Управлінням охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Житомирській області згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», було обчислено шкоду рибним ресурсам держави, завдану незаконними діями відповідача, яка становить 1955 грн.(а.с.12). Відповідно до ст. 66 Конституції України, кожен зобов'язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Згідно ст. 1166 Цивільного Кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У відповідності до абз. 1 п. 3.15 Правил промислового, любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 19, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 28.04.1999 за № 269/3562, забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, колючих знарядь лову та інших. Статтею 10 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що громадяни зобов'язані охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин, сприяти відтворенню відновлювальних об'єктів тваринного світу, використовувати об'єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства. Згідно ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Відповідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Згідно ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Статтею 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», передбачено, що шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Згідно ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об'єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об'єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних питаннях, що виникають у сфері охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів та регулювання рибальства є Державне агентство рибного господарства України та його органи на місцях, а саме Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Житомирській області, яке уповноважене державою здійснювати відповідні функції у правовідносинах, що виникають із заподіяння шкоди навколишньому природному середовищу Положенням про органи рибоохорони Державного агентства рибного господарства України, що затверджене Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.01.2012 № 26. Суд враховуючи, що неправомірні дії відповідача щодо незаконного вилову риби, підтверджуються належними доказами, в силу чого відповідачем завдано збитків державі, розмір яких розраховано у спосіб та з додержанням порядку, визначеного законодавством, при цьому відповідачем на відшкодування заподіяної шкоди грошові кошти не сплачені, вважає, що за таких умов позов підлягає задоволенню. На підставі ст. 88 ЦПК України з відповідача в дохід держави підлягає стягненню судовий збір в сумі 243,60 грн..

Outcome: approved