Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-07 00:00:00

Позивач звернулася в суд з позовом до Новопорічанської сільської ради Городоцького району Хмельницької області, про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування, що залишилось після смерті батька [PERSON], який помер 31.10.1996 р. До складу даного майна входить: право на земельну частку (пай) розміром 2.69 умовних кадастрових га, розташована на землях бувшого КСП "Поділля", с. Нове Поріччя Городоцького району Хмельницької області. Дану земельну частку (пай) [PERSON] успадкував після смерті своєї матері [PERSON], яка померла 23.11.1995 р., однак за життя не встиг оформити свої спадкові права. Сертифікат на дану земельну частку (пай) за життя померлій не видавався. Позивач є спадкоємцем за законом після смерті батька. Позивач звернулася до нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на земельну частку (пай). Однак їй було відмовлено у вчинені будь-яких нотаріальних дій, оскільки оскільки сертифікат про право на земельну частку (пай) померлому не видавався. В судове засідання позивач не з"явилася, проте її представник подав до суду заяву про слухання справи за їх відсутності, просить позов задовольнити, визнати за [PERSON] право на земельну частку (пай) розміром 2.69 умовних кадастрових га, розташована на землях бувшого КСП "Поділля", с. Нове Поріччя Городоцького району Хмельницької області. Представники відповідача та третьої особи без самостійних вимог на предмет спору Городоцької районної державної адміністрації Хмельницької області в судове засідання не з"явилися, однак до суду подали заяви про те, що позов визнають в повному обсязі і просять справу розглянути за їх відсутності. Представник третьої особи без самостійних вимог на предмет спору - Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області в судове засідання не з"явилася, однак до суду подала заяву про розгляд справи за її відсутності, при вирішенні спору покладається на думку суду. Ч. 2 ст. 158 ЦПК України передбачено, що особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Враховуючи дану норму закону, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін ( їх представників) на підставі наявних в ній доказів. Суд, оголосивши заяви сторін (їх представників), перевіривши матеріали справи в межах наданих суду доказів, вважає, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав. При вирішені даного спору, суд приходить до висновку, що до застосування підлягають норми законодавства, що діяло на момент відкриття та прийняття спадщини спадкоємцем, а саме Цивільний Кодекс України 1963 р., ЗУ "Про власність" 1991 р., Указ Президента України від 8 серпня 1995 року «Про порядок паювання земель, переданих у колективну власність сільськогосподарським підприємствам і організаціям». Судом обєктивно встановлено, що померла [PERSON] за життя набула право на земельну частку (пай) розміром 2.69 умовних кадастрових га, розташована на землях бувшого КСП "Поділля", с. Нове Поріччя Городоцького району Хмельницької області. Дана обставина підтверджується довідкою Городоцького районного відділу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 02.06.2017 р., яка міститься в матеріалах справи, оскільки була включена до списку громадян-членів даного КСП (а.с. 16). Крім того, дана обставина підтверджується і копією державного акту на право колективної власності на землю із витягом зі списку громадян-членів даного КСП, серед яких під №45 вказана і [PERSON] (а.с.14-15). Після смерті [PERSON] належним чином спадщину прийняв її син [PERSON], який помер 31.10.1996 р. не оформивши свої спадкові права (а.с.13). В судовому засіданні було встановлено, що позивач належним чином прийняла спадщину після померлого батька [PERSON], про що свідчить копія спадкової справи, заведена після смерті останнього, витребувана з Хмельницького обласного державного нотаріального архіву на запит суду. Інших спадкоємців, які б претендували на дане спадкове майно не встановлено (а.с.53-58). Крім того, в матеріалах справи міститься і відповідь Хмельницького обласного державного нотаріального архіву на запит суду про те, що після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилась (а.с.48-49). Аналогічна відповідь надійшла і з нотаріальної контори (а.с.40-42). В підтвердження вартості та розміру земельної частки (паю) до матеріалів справи долучено довідку Городоцького районного відділу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 02.06.2017 р. (а.с. 16). Позивач у встановленому порядку не може оформити право на дану земельну частку (пай), оскільки за життя спадкодавця не було виготовлено правовстановлюючих документів на неї, а сертифікат про право на земельну частку не видавався і виготовлення його на даний час неможливе. Підтвердженням неможливості оформлення спадкових прав позивача є постанова про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 15.08.2017 р., що міститься в матеріалах справи (а.с.18). Відповідно до п. 2 Указу Президента України від 8 серпня 1995 року «Про порядок паювання земель, переданих у колективну власність сільськогосподарським підприємствам і організаціям» право на земельну частку (пай) мають члени колективного сільськогосподарського товариства, сільськогосподарського кооперативу, сільськогосподарського акціонерного товариства, в тому числі пенсіонери, які раніше працювали в ньому і залишаються членами зазначеного підприємства, кооперативу, товариства, відповідно до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю. У разі смерті члена колективного сільськогосподарського підприємства, що набув права на земельну частку (пай) з дня видачі КСП державного акта на право колективної власності на землю, успадкування права на земельний пай здійснюється за загальними правилами спадкування. Пленум Верховного Суду України в п. 24 Постанови від 16 квітня 2004 року № 7 «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» роз'яснив, що член колективного сільськогосподарського підприємства, включений до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю, набуває права на земельну частку (пай) з дня видачі цього акта, і в разі його смерті успадкування права на земельний пай здійснюється нормами ЦК України, у тому числі й у випадку, коли з різних причин ця особа не отримала сертифікат на право на земельну частку (пай). Відповідно до ст. 2 Закону України „Про порядок виділення в натурі \~(на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)\~основним документом, що посвідчує право на земельну частку (пай) є сертифікат на право на земельну частку (пай), рішення суду про визнання права на земельну частку (пай)... Згідно ч.2 ст.12 ЗУ "Про власність": Громадянин набуває права власності на доходи від участі в суспільному виробництві, індивідуальної праці, підприємницької діяльності, вкладення коштів у кредитні установи, акціонерні товариства, а також на майно, одержане внаслідок успадкування або укладення інших угод, не заборонених законом. Суд приходить до висновку, що оскільки спадкування охоплює перехід всіх прав та обов"язків (за винятком визначених законом, які не можуть входити до складу спадщини) то спадкуванню підлягають і права та обов"язки щодо об"єктів нерухомого майна, які знаходились у володінні спадкодавця хоча і не були оформленні у встановленому законом порядку. А отже такі права та обов"язки можуть успадковуватись, оскільки вони не припиняються зі смертю спадкодавця, а будуть існувати доти, доки буде існувати об"єкт нерухомості та до юридичного оформлення прав власності на нього спадкоємцем. Крім того, суд бере до уваги і позицію представника відповідача Новопорічанської сільської ради Городоцького району Хмельницької області, який згідно поданої заяви позовні вимоги визнав у повному обсязі, що згідно положень ч.4 ст.174 ЦК України є підставою для ухвалення рішення про задоволення позову. Судом встановлено, що таке визнання позову не суперечить закону та не порушує права третіх осіб. Вирішуючи питання про застосування до вимог позивача позовної давності, в порядку ст. 75 ЦК України (1963 р.), суд приходить до висновку про те, що позивачем такий строк пропущено не було. Як вказує позивач, вона не була обізнаною про ту обставину, що її померла бабуся була внесена в списки громадян-членів КСП, що додається до державного акту на право колективної власності. Перебіг строку позовної давності починається з дня виникнення права на позов. Право на позов виникає з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення свого права.( ст. 76 ЦК України 1963 р.). Про ту обставину, що позивач має право на спадкування права на земельну частку (пай), остання дізналася із довідки Городоцького районного відділу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 02.06.2017 р. (а.с. 16). Отже, строк позовної давності слід рахувати саме з цієї дати, а тому, враховуючи загальний строк позовної давності, визначений законом тривалістю у три роки, позивачем такий строк пропущено не було. З врахуванням позиції представника відповідача, суд приходить до висновку, що право позивача на земельну частку (пай) не суперечить закону і не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб. При наявності бланків сертифікатів на право на земельну частку (пай) зазначене право позивача могло бути відновлене Городоцькою районною державною адміністрацією Хмельницької області та в подальшому оформлене у порядку спадкування, однак на те немає технічної можливості.

Outcome: approved