Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-19 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся із позовом до Власівської селищної ради м.Світловодська Кіровоградської області, Управління Держпраці у Кіровоградській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області про встановлення факту нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом та зобов`язання вчинити певні дії. Свої вимоги мотивує тим, що з 02.02.2017 року по 08.12.2017 року він обіймав посаду директора КП "Благоустрій" Власівської селищної ради. Розпорядженням голови Власівської селищної ради від 08 грудня 2017 року № 164 його звільнено з посади. 14.03.2017 року близько 09 години при виконанні ним своїх трудових обов`язків під час обходу території КП "Благоустрій" на нього напали двоє невідомих осіб та нанесли тілесні ушкодження у вигляді відкритої черепно-мозкової травми, вдавленого перелому зводу черепа, закритого перелому ключиці правого плеча, які є небезпечними для життя та здоров"я в момент їх заподіяння в результаті чого його було госпіталізовано до Світловодської ЦРЛ. Даний факт 14.03.2017 зареєстровано в ЄРДР Світловодським ВП ГУНП. Зазначає, що на його звернення від 20.03.2017 року до Власівської селищної ради м.Світловодська Кіровоградської області його повідомлено, що випадок який стався не є виробничою травмою. На його неодноразові звернення до селищного голови Власівської селищної ради м.Світловодська Кіровоградської області та до управління Держпраці в Кіровоградській області з проханням провести розслідування нещасного випадку таке розслідування не проведене. Вважає, що відповідачем не виконано вимоги, визначені Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету міністрів України від 10.11.2011 № 1232, яка діяла на момент отримання ним тілесних ушкодження під час виконання трудових обов"язків, що призвело до порушення його прав та інтересів. Просить встановити факт нещасного випадку, пов"язаного з виробництвом, який стався з ним 14 березня 2017 року під час виконання трудових обов"язків директора КП "Благоустрій" та зобов"язати Управління Держпраці у Кіровоградській області та Власівську селищну раду створити комісію для проведення розслідування нещасного випадку на виробництві зі складанням акту про нещасний випадок, пов"язаний з виробництвом за формою Н-1 та акту проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5. Ухвалою судді від 07 червня 2019 року [PERSON] відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження. (а.с.23-24). Відповідно до ч.7 з ст. 33 ЦПК України, 30 липня 2019 року, у вказаній цивільній справі, за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду, проведено повторний автоматизований розподіл справи та визначено іншого суддю. (а.с.66). Ухвалою судді від 09 серпня 2019 року [PERSON] прийнято до свого провадження цивільну справу та призначено до першого судового засідання. (а.с.75-76). Ухвалою суду від 18.02.2020 року за клопотання представника третьої особи - ззамінено третю особу Кіровоградське обласне управління фонду соціального страхування з втрати працездатності його правонаступником - Управлінням виконавчої дирекції фонду соціального страхування України у Кіровоградській області. 01 липня 2019 року до суду надійшов відзив на позовну заяву відповідача Власівської селищної ради в якому заперечуючи позовні вимоги в повному обсязі. Відповідач заначає, що рішенням сесії Власівської селищної ради від 07.06.2018 року № 470 КП "Благоустрій" припинено шляхом ліквідації. Звернення позивача до Власівської селищної ради позивача з приводу проведення розслідування нещасного випадку на виробництві заперечують. Представник відповідача зазначає, що позивач [PERSON] постійно був відсутній на робочому місці, займався своїми особистими та політичними справами за що розпорядженням від 10.10.2017 року № 134 був притягнутий до дисциплінарної відповідальності та до нього застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани. 14.03.2017 року о 09 год.40 хв. [PERSON] також був відсутній на робочому місці оскільки отримав тілесні ушкодження біля будинку [ADDRESS] . з 14 березня 2017 року позивач [PERSON] перебував на лікарняному, який йому оплачено. Вважає, що тілесні ушкодження отримані позивачем [PERSON] 14.03.2017 року не можуть вважатись нещасним випадком, пов"язаним із виробництвом оскільки позивач безпідставно залишив своє місце роботи 14.03.2017 року, робочий кабінет за адресою: [ADDRESS] , при цьому тілесні ушкодження отримав по [ADDRESS] . Вказує на те, що згідно умов контракту укладеного між відповідачем та позивачем [PERSON] до повноважень директора не входило виконання обов"язків за межами КП "Благоустрій". Вказує на те, що обставини, викладені позивачем [PERSON] за яким ним отримано тілесні ушкодження 14.03.2017 року не можуть вважатись такими, що отримані при виконанні трудових обов"язів, а тому акт за формою Н-5 не складався. В задоволенні позовних вимог просить відмовити. (а.с. 36-36). 02 липня 2019 року до суду надійшов відзив на позовну заяву Управління Держпраці у Кіровоградській області в якому представник відповідача просить закрити провадження у справі в зв"язку з відсутністю предмету спору посилаючись на те, що відповідно до відомостей у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань з 01.10.2018 діяльність КП "Благоустрій" припинено шляхом ліквідації, а тому встановлення факту нещасного випадку на виробництві проводиться на підставі встановлення відповідного факту судом в порядку окремого судового провадження та відповідне судове рішення є підставою для створення Управлінням Держпраці у Кіровоградській області комісії у складі не менше як чотирьох осіб та проведення розслідування за місцем настання нещасного випадку. Вважає, що Управління не може виступати відповідачем у даній справі, так як між позивачем та Управління спір про право відсутній, в свою чергу факт отримання [PERSON] травми Управління не заперечує. (а.с.57-59, 91-93). 30 липня 2019 року до суду надійшли письмові пояснення третьої особи Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області, в якому заперечуючи щодо задоволення позовних вимог представник третьої особи зазначає, що згідно п. 23 Порядку 1232 "нещасний випадок, про який своєчасно не повідомлено керівника підприємства чи роботодавця потерпілого або внаслідок якого втрата працездатності настала не одразу, розслідується і береться на облік згідно з цим Порядком протягом місяця після надходження заяви потерпілого чи уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси. У разі реорганізації підприємства, на якому стався такий нещасний випадок, розслідування проводиться його правонаступником, у разі ліквідації - встановлення факту настання нещасного випадку розглядається в судовому порядку. Якщо факт настання нещасного випадку встановлено рішенням суду, розслідування організовує територіальний орган Держпраці за місцем настання нещасного випадку та утворює комісію. Вважає, що за даних обставни, дана норма Порядку " 1232 не може бути застосована, оскільки роботодавця - Власівську селищну раду не було вчасно повідомлено про нещасний випадок, по друге - Власівська селищна рада не була реорганізована чи ліквідована. Зазначає, що обов"язком щодо розслідування та визначення чи пов"язаний даний нещасний випадок з виробництвом законодавець уповноважив лише комісію з розслідування нещасного випадку. Нещасний випадок, який стався з позивачем вважає таким, що стався не на робочому місці [PERSON] і не під час його відрядження та/або окремого доручення роботодавця, а тому не визнається таким, що пов"язаний з виробництвом. Звертає увагу на те, що [INFO] року провідне інтернет-видання м.Світловодськ "Svetlovodsk .com.ua " висвітлило на своєму сайті інтерв"ю [PERSON] , який повідомив, що 14 березня 2017 року він був побитий двома невідомими йому особами за активну роботу як громадського діяча у боротьбі за чисте довкілля у селищі Власівка. В задоволенні позовних вимог просить відмовити. (а.с.68-74, 82-86, 113-117). Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю з підстав, зазначених в позовній заяві та просить їх задовольнити. Вказав, що нещасний випадок, який відбувся 14.03.2017 року по вулиці Лівобережна біля будинку № 14 в с.Власівка м.Світловодськ є пов`язаним з виробництвом, оскільки виконуючи посадові особи директора КП "Благоустрій" до його повноважень входило укладання господарських договорів, зокрема 14.03.2017 року він разом із касиром КП "Благоустрій" прямував до КП "Власівські мережі" з приводу оплати послуг за надані послуги за договором № 29 від 01.03.2016 року, яке розташоване по [ADDRESS] маршрут до якого пролягав від КП "Благоустрій" до КП "Власівські мережі" де і відбувся на нього напад невідомими особами. Представник відповідача Власівської селищної ради в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, подав до суду відзив на позовну заяву. В судовому засіданні підтвердив, що розслідування нещасного випадку не проводилось та акт за формою Н-1 не складався оскільки позивач [PERSON] не повідомляв роботодавця про нещасний випадок. Представник третьої особи Управління Держпраці у Кіровоградській області надавши відзив на позовну заяву просив розгляд справи проводити без участі представника. Провадження по справі просив закрити у зв`язку з відсутністю предмету позову. Представник третьої особи Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області в судовому засіданні просив в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі за їх безпідставністю. Свідок [PERSON] який працює на посаді директора КП «Власівські мережі» суду засвідчив, що 14.03.2017 перебував на робочому місті, до приміщення КП забігла касир і повідомила, що побили якогось чоловіка. Вийшовши на вулицю він побачив, що на відстані метрів тридцяті лежав побитий [PERSON] , як пояснили свідки події, вибігли двоє невідомих і нанесли [PERSON] тілесні ушкодження, була викликана швидка медична допомога. Суд, вислухавши пояснення сторін, показання свідків, дослідивши письмові докази, надані сторонами на виконання вимог ст.ст. 76, 81 ЦПК України і, які сторони вважають достатніми для обґрунтування і заперечення своїх позовних вимог та, з`ясувавши фактичні обставини, дійшов до такого висновку. Правовідносини по справі виникли з приводу встановлення факту нещасного випадку пов"язаним з виробництвом під час виконання позивачем трудових обов"язків, яке необхідне для одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню, у зв`язку з чим підлягають розгляду відповідно до положень ЦК України. Судом у судовому засіданні встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст.ст. 43, 46 Конституції України, кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці. Громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності. Згідно ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. У відповідності до вимог ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ЦПК України. Відповідно до п. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд згідно до ст. 13 ЦПК України розглядає цивільну справу в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Згідно ч. 1 ст. 4, ст. 5 ЦПК України та ч. 1ст. 19 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до роз"яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених у п. 1 постанови від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 22 Закону України «Про охорону праці» в редакції, яка діяла станом на 14.03.2017 рік, роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Судом встановлено, що в період з 02.02.2017 року по 08.12.2017 року позивач перебував в трудових відносинах з Власівською селищною радою на підставі контракту від 02.02.2017 року, укладеному між Власівською селищною радою та [PERSON] відповідно до умов якого [PERSON] призначено на посаду директора комунального підприємства "Благоустрій". Згідно п. 1.2. контракту, на підставі контракту виникають трудові відносини між Керівником - [PERSON] та Власником - Власівською селищною радою. (а.с.37-39). 14.03.2017 року біля будинку [ADDRESS] двоє невідомих осіб умисно спричинили [PERSON] тяжкі тілесні ушкодження у вигляді відкритої черепно-мозкової травми, вдавленого перелому зводу черепа закритого перелому ключиці правого плеча, які є небезпечними для життя чи здоров"я в момент їх заподіяння, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12017120270000498 від 14.03.2017. (а.с.7) Згідно табелю обліку робочого часу за березень 2017 року позивач [PERSON] 14.03.2017 року був відсутній на роботі в зв"язку з лікарняним. (а.с.40). В результаті отриманих тілесних ушкоджень позивач перебував на стаціонарному лікуванні в Кіровоградській обласній лікарні у період з 14.03.2017 року по 28.03.2017 року, лікарняний листок з 14.03.2017 року по 29.03.2017 рік. (а.с.103). У виписці стаціонарної медичної карти від 28.03.2017 року міститься запис, а саме, що зі слів, 14.03.2017 року побитий невідомими особами. Доставлений в ЦРЛ, переведений в обласну лікарню. Хворому 15.03.2017 року під ендотрахеальним наркозом проведена операція: декомпресивна трепанація правої скроневої ділянки, видалення кісткових фрагментів. (а.с.103). 22 березня 2017 року за вих. № 342/01-16 Власівською селищною радою надано відповідь на звернення [PERSON] від 20 березня 2017 року, в якому повідомлено, що виробнича травма - це травма, яка отримана працівником на виробництві і викликана недотриманням вимог безпеки праці. У даному випадку на [PERSON] був здійснений напад невідомими особами, які здійснили суспільно небезпечне діяння і створили загрозу життю та здоров"ю людини та підпадає під дію Кримінального кодексу України і не є виробничою травмою. (а.с.9). 14.11.2018 року Управлінням Держпраці у Кіровоградській області надано відповідь на звернення [PERSON] від 14.05.2018 року в якому повідомлено, що в зв"язку з ліквідацією юридичної особи КП "Благоустрій", що мало місце 01.10.2018 року, - встановлення факту настання нещасного випадку розглядається в судовому порядку згідно п. 23 Порядку проведення розслідування та веденння обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232. Розпорядженням голови Власівської селищної ради від 08 грудня 2017 року № 164 достроково розірвано Контракт від 02.02.2017 року та звільнено 08.12.2017 року [PERSON] з посади директора комунального підприємства "Благоустрій" на підставі п.1 ч. 1 ст. 41 КЗпП України. (а.с.49). Рішенням Власівської селищної ради від 07 червня 2018 року № 470 припинено шляхом ліквідації комунальне підприємство "Благоустрій" Власівської селищної ради. (а.с.50). Крім того, згідно п. 2.8 Контракту, керівник має право, зокрема, діяти від імені підприємства, представляти його на інших підприємствах, установах та організаціях, укладати господарські та інші угоди. В судовому засіданні встановлено, що до повноважень [PERSON] як директора КП "Благоустрій" Власівської селищної ради входило укладання господарських та інших угод. На підтвердження укладання КП "Благоустрій" Власівської селищної ради" господарських угод з КП "Власівські мережі" позивачем надано копію акту надання послуг № 904 від 31.10.2017 року. (а.с.180) та рахунок на оплату № 845 від 31.10.2017 року, (а.с.181), що в свою чергу спростовує доводи представника відповідача Власівської селищної ради щодо відсутності між КП " "Благоустрій" Власівської селищної ради" з КП "Власівські мережі" договірних відносин. Згідно з п. 7 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 р. № 1232, далі - Порядок, розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров`ю, зокрема, від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного і рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення, а також настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов`язків. В пункті 8 Порядку визначено, що про кожний нещасний випадок потерпілий або працівник, який його виявив, чи інша особа - свідок нещасного випадку повинні негайно повідомити керівника робіт, який безпосередньо здійснює контроль за станом охорони праці на робочому місці (далі - безпосередній керівник робіт), чи іншу уповноважену особу підприємства і вжити заходів до надання необхідної допомоги потерпілому. У разі настання нещасного випадку безпосередній керівник робіт зобов`язаний: терміново організувати надання першої невідкладної допомоги потерпілому, забезпечити у разі потреби його доставку до лікувально-профілактичного закладу; негайно повідомити роботодавця про те, що сталося; зберегти до прибуття комісії з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку обстановку на робочому місці та машини, механізми, обладнання, устаткування (далі - устаткування) у такому стані, в якому вони були на момент настання нещасного випадку (якщо це не загрожує життю чи здоров`ю інших працівників і не призведе до більш тяжких наслідків та порушення виробничих процесів), а також вжити заходів до недопущення подібних нещасних випадків. Згідно п. 9 Порядку, лікувально-профілактичний заклад повинен передати протягом доби з використанням засобів зв`язку та на паперовому носії екстрене повідомлення про звернення потерпілого з посиланням на нещасний випадок на виробництві за формою згідно з додатком 1: 1) підприємству, де працює потерпілий; 2) робочому органові виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань (далі - Фонд) за місцезнаходженням підприємства, де працює потерпілий, або за місцем настання нещасного випадку з фізичною особою - підприємцем або особою, що забезпечує себе роботою самостійно; 3) територіальному органові Держпраці за місцем настання нещасного випадку; 4) закладові державної санітарно-епідеміологічної служби, який здійснює державний санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємством, де працює потерпілий, або такому закладові за місцем настання нещасного випадку з фізичною особою - підприємцем або особою, що забезпечує себе роботою самостійно, у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння). Відповідно до п. 10 Порядку, роботодавець, одержавши повідомлення про нещасний випадок (крім випадків, передбачених пунктом 37 цього Порядку), зобов`язаний: 1) протягом однієї години передати з використанням засобів зв`язку та протягом доби на паперовому носії повідомлення про нещасний випадок згідно з додатком 2: Фондові за місцезнаходженням підприємства, на якому стався нещасний випадок; керівникові первинної організації профспілки незалежно від членства потерпілого в профспілці (у разі наявності на підприємстві кількох профспілок - керівникові профспілки, членом якої є потерпілий, а у разі відсутності профспілки - уповноваженій найманими працівниками особі з питань охорони праці); керівникові підприємства, де працює потерпілий, якщо потерпілий є працівником іншого підприємства; органові державного пожежного нагляду за місцезнаходженням підприємства у разі настання нещасного випадку внаслідок пожежі; закладові державної санітарно-епідеміологічної служби, який здійснює санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємством (у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння); 2) протягом доби утворити комісію у складі не менш як три особи та організувати проведення розслідування. Пунктом 14 Порядку передбачено, що комісія зобов`язана протягом трьох робочих днів з моменту її утворення: обстежити місце настання нещасного випадку, одержати письмові пояснення потерпілого, якщо це можливо, опитати осіб - свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; з`ясувати обставини і причини настання нещасного випадку; вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби потерпілого, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо); визначити, пов`язаний чи не пов`язаний нещасний випадок з виробництвом; установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; скласти у п`яти примірниках акт проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5 (далі - акт за формою Н-5) згідно з додатком 3 та акт про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) згідно з додатком 4 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов`язаний з виробництвом) і передати їх роботодавцеві для затвердження; скласти у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пов`язаного з виробництвом, крім актів за формою Н-5 і Н-1, у шістьох примірниках картку обліку професійного захворювання (отруєння) за формою П-5 (далі - картка за формою П-5) згідно з додатком 5. Акти за формою Н-5 і Н-1 підписуються головою та всіма членами комісії. У разі незгоди із змістом акта член комісії підписує його з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово і додає до акта за формою Н-5 як його невід`ємну частину. У разі коли нещасний випадок визнаний комісією таким, що не пов`язаний з виробництвом, складається акт за формою Н-5. Отже, законодавством визначено порядок встановлення факту нещасного випадку на виробництві, так само як і порядок оформлення актів випадку про нещасний випадок та їх оскарження. Суд дійшов висновку, що позивач [PERSON] виконав вимоги Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232, щодо повідомлення роботодавця Власівської селищної ради про настання нещасного випадку, який мав місце 14.03.2017 року, проте роботодавець отримавши повідомлення [PERSON] про нещасний випадок не виконав вимоги визначені в п. 10 вказаного Порядку та не виконав обов"язку по утворенню комісії для організації проведення розслідування внаслідок чого нещасний випадок належно не було зареєстровано, акти проведення розслідування нещасного випадку як такого, що пов"язаний або не пов"язаний з виробництвом по формі Н-5, Н-1 не складались. Суд не погоджується з доводами представника відповідача Власівської селищної ради стосовно відсутності підстав у проведенні комісійного розслідування нещасного випадку по факту завдання [PERSON] невідомими особами тілесних ушкоджень 14.03.2017 року як такого, що підпадає під ознаки кримінального правопорушення, оскільки Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим Постановою Кабінету міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232 встановлено алгоритм дій роботодавця при отриманні повідомлення про нещасний випадок. Доводи представника відповідача Власівської селищної ради та відповідача Управління держпраці у Кіровоградській області стосовно відсутності обов"язку Власівської селищної ради у проведенні розслідування нещасного випадку, який стався з директором КП "Благоустрій" Власівської селищної ради [PERSON] 14.03.2017 року в зв"язку з ліквідацією КП "Благоустрій" Власівської селищної ради, що мало місце 07.06.2018 року, суд не бере до уваги, оскільки між позивачем [PERSON] та Власівською селищною радою мають місце трудові відносини, що визначено в п. 1.2 Контракту від 02 лютого 2017 року (а.с.37-39), при цьому ліквідація КП "Благоустрій" Власівської селищної ради було ліквідовано після настання нещасного випадку з [PERSON] . Із роз`яснень, які викладені у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995р. виходить, що при вирішенні питання про підвідомчість справи суди мають право враховувати норми законодавчих актів, якими передбачено несудовий порядок встановлення певних фактів або визначено факти, які в даних правовідносинах можуть підтверджуватися рішенням суду, зокрема, згідно з Законом "Про охорону праці" ( 2694-12 ) і Положенням про розслідування та облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на підприємствах, в установах і організаціях, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 10 серпня 1993 року N 623 ( 623-93-п ), факт каліцтва та іншого ушкодження здоров`я на виробництві посвідчується актом про нещасний випадок, а в разі відмови власника підприємства, установи, організації або уповноваженого ним органу, скласти такий акт чи незгоди потерпілого або іншої заінтересованої особи із змістом акта питання вирішується в порядку, передбаченому законодавством про розгляд трудових спорів. В пункті 23 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 р. № 1232, який діяв на час отримання позивачем тілесних ушкоджень 14.03.2017 року визначено, що нещасний випадок, про який своєчасно не повідомлено керівника підприємства чи роботодавця потерпілого або внаслідок якого втрата працездатності настала не одразу, розслідується і береться на облік згідно з цим Порядком протягом місяця після надходження заяви потерпілого чи уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси (незалежно від строку настання нещасного випадку). У разі реорганізації підприємства, на якому стався такий нещасний випадок, розслідування проводиться його правонаступником, а у разі ліквідації підприємства встановлення факту настання нещасного випадку розглядається у судовому порядку. Якщо факт настання нещасного випадку встановлено рішенням суду, розслідування організовує територіальний орган Держпраці за місцем настання нещасного випадку та утворює комісію у складі не менш як чотири особи. Відповідно до пункту 15 Порядку обставинами, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов`язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, зокрема є: 1) виконання потерпілим трудових (посадових) обов`язків за режимом роботи підприємства, у тому числі у відрядженні; 2) перебування на робочому місці, на території підприємства* або в іншому місці для виконанням потерпілим трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття потерпілого на підприємство до його відбуття, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства, в тому числі протягом робочого та надурочного часу; 11) прямування потерпілого до об`єкта (між об`єктами) обслуговування за затвердженим маршрутом або до будь-якого об`єкта за дорученням роботодавця; 16) заподіяння тілесних ушкоджень іншою особою або вбивство потерпілого під час виконання чи у зв`язку з виконанням ним трудових (посадових) обов`язків або дій в інтересах підприємства незалежно від початку досудового розслідування, крім випадків з`ясування потерпілим та іншою особою особистих стосунків невиробничого характеру, що підтверджено висновком компетентних органів. Перелік обставин, за яких настає страховий випадок державного соціального страхування громадян від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, визначений у додатку 6. 01.07.2019 року набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 р. № 337 "Про затвердження Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві" відповідно до якого прихованим нещасним випадком на виробництві вважається нещасний випадок, про який роботодавець, потерпілий або працівник, який його виявив, не повідомив у встановлений цим Порядком строк відповідним органам та установам, та/або нещасний випадок, розслідування якого не проведено комісією підприємства (установи, організації). Згідно п. 54 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, контроль за своєчасністю та об`єктивністю проведення розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), аварій, підготовкою матеріалів розслідування, веденням їх обліку, вжиттям заходів до усунення причин їх настання здійснюють Держпраці та робочі органи Фонду відповідно до компетенції. Пунктом 55 вказаного Порядку, за результатами перевірки матеріалів розслідування та/або у разі відмови роботодавця провести розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) чи скласти або затвердити акт за формою Н-1, а також у разі приховування факту нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) посадова особа Держпраці або її територіального органу має право видавати обов`язковий до виконання припис за формою Н-9 згідно з додатком 24 щодо проведення розслідування, оформлення матеріалів розслідування відповідно до вимог цього Порядку. В той же час, пунктом 10 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 р. № 337, визначено, що спеціальному розслідуванню підлягають, нещасні випадки, факт настання яких встановлено у судовому порядку, а підприємство (установа, організація), на якому вони сталися, ліквідовано без правонаступника. Статтями 13, 14 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності» визначено поняття страхового випадку та нещасного випадку. Страховим випадком є нещасний випадок на виробництві або професійне захворювання, що спричинили застрахованому професійно зумовлену фізичну чи психічну травму за обставин, зазначених у ст. 14 цього Закону, з настанням яких виникає право застрахованої особи на отримання матеріального забезпечення та/або соціальних послуг. Нещасний випадок - це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, в наслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю або настала смерть. За загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплений у частині першій статті 58 Конституції України, за якою дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. З вище викладеного вбачається, що у позивача на момент звернення до суду не було іншої можливості відновити свої порушені права окрім як скористатися своїм правом та звернутися до суду. Судом встановлено, що у період з 02.02.2017 року по 08.12.2017 року позивач [PERSON] обіймав посаду директора Комунального підприємства "Благоустрій", яке з 01 жовтня 2018 року ліквідовано. В пункті 23 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 р. № 1232, який діяв на час отримання позивачем тілесних ушкоджень 14.03.2017 року визначено, що нещасний випадок, про який своєчасно не повідомлено керівника підприємства чи роботодавця потерпілого або внаслідок якого втрата працездатності настала не одразу, розслідується і береться на облік згідно з цим Порядком протягом місяця після надходження заяви потерпілого чи уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси (незалежно від строку настання нещасного випадку). У разі реорганізації підприємства, на якому стався такий нещасний випадок, розслідування проводиться його правонаступником, а у разі ліквідації підприємства встановлення факту настання нещасного випадку розглядається у судовому порядку. Якщо факт настання нещасного випадку встановлено рішенням суду, розслідування організовує територіальний орган Держпраці за місцем настання нещасного випадку та утворює комісію у складі не менш як чотири особи. Відповідно до пункту 15 Порядку обставинами, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов`язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, зокрема є: 1) виконання потерпілим трудових (посадових) обов`язків за режимом роботи підприємства, у тому числі у відрядженні; 2) перебування на робочому місці, на території підприємства* або в іншому місці для виконанням потерпілим трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття потерпілого на підприємство до його відбуття, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства, в тому числі протягом робочого та надурочного часу; 11) прямування потерпілого до об`єкта (між об`єктами) обслуговування за затвердженим маршрутом або до будь-якого об`єкта за дорученням роботодавця; 16) заподіяння тілесних ушкоджень іншою особою або вбивство потерпілого під час виконання чи у зв`язку з виконанням ним трудових (посадових) обов`язків або дій в інтересах підприємства незалежно від початку досудового розслідування, крім випадків з`ясування потерпілим та іншою особою особистих стосунків невиробничого характеру, що підтверджено висновком компетентних органів. Перелік обставин, за яких настає страховий випадок державного соціального страхування громадян від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, визначений у додатку 6. З огляду на викладене, судом достовірно встановлено, що нещасний випадок, який мав місце 14.03.2017 року з директором КП "Благоустрій" [PERSON] по факту спричинення йому невідомими особами тілесних ушкоджень, відомості про який внесено до ЄРДР 14.03.2017 року за № 12017120270000498, стався саме за місцем роботи у робочий час, відповідно даний нещасний підлягав розслідуванню комісією створеною роботодавцем у відповідності до п. 10 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 р. № 1232, тобто Власівською селищною радою. Отже, з метою захисту порушених прав позивача, суд вважає за необхідне встановити факт настання нещасного випадку, який стався з [PERSON] 14 березня 2017 року під час виконання ним трудових обов"язків директора КП "Благоустрій", що є підставою організації розслідування органом Держпраці за місцем настання нещасного випадку та утворення відповідної комісії. Позовні вимоги в частині зобов"язання Власівської селищної ради та Управління Держпраці у Кіровоградській області в утворенні комісію для проведення розслідування нещасного випадку на виробництві зі складанням акту про нещасний випадок, пов"язаний з виробництвом за формою Н-1 та акту проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5 не підлягають задоволенню в зв"язку з тим, що підприємство на якому стався нещасний випадок з позивачем [PERSON] 01.10.2018 року ліквідовано, а вимоги до Управління Держпраці у Кіровоградській області в утворенні комісію для проведення розслідування нещасного випадку на виробництві зі складанням відповідних актів є передчасними. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З огляду на викладе, з відповідача Власівської селищної ради м.Світловодська Кіровоградської області на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 768, 40грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial