Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-27 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , приватного підприємства "Бокуд" про встановлення порядку користування квартирою, яка є об`єктом спільної часткової власності, розподіл особових рахунків та просив встановити порядок користування квартирою [ADDRESS] наступним чином: у користування позивача [PERSON] виділити житлову кімнату площею 17,3 кв.м, що максимально відповідає його частці у праві спільної власності на квартиру; у користування відповідачів [PERSON] та [PERSON] залишити інші три кімнати, площею 11,1 кв.м, 11,5 кв.м, 10,1 кв.м та лоджію, площею 2,8 кв.м; в загальному користуванні залишити: кухня - 8,7 кв.м, вбиральня - 1,4 кв.м, ванна кімната - 2,7 кв.м, коридор - 13,8 кв.м; зобов`язати ПП «Бокуд» розподілити особові рахунки на оплату житлово-комунальних послуг, що надаються в квартиру (централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо- та електропостачання, централізоване опалення, вивезення побутових відходів та послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій) відповідно до встановленого порядку користування квартирую; стягнути з відповідачів [PERSON] та [PERSON] на його користь судові витрати, мотивуючи свої вимоги тим, що встановлення порядку користування квартирою необхідне для реалізації його законного права користування житловим приміщенням як власника 11/32 його часток. У подальшому [PERSON] звернулася до суду із зустрічним позовом до [PERSON] про встановлення порядку користування квартирою та просила встановити порядок користування квартирою [ADDRESS] наступним чином: [PERSON] виділити у користування житлову кімнату площею 17,3 кв.м, позначену в технічному паспорті на квартиру цифрою «7»; [PERSON] виділити у користувння житлову кімнату площею 11,5 кв.м, позначену в технічному паспорті на квартиру цифрою «3», з лоджією площею 2,8 кв.м; [PERSON] виділити у користування житлову кімнату площею 11,1 кв.м, позначену в технічному паспорті на квартиру цифрою «2»; залишити у спільному користуванні співвласників [PERSON] та [PERSON] житлову кімнату площею 10,1 кв.м, позначену в технічному паспорті на квартиру цифрою «6»; залишити у спільному користуванні співвласників [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] кухню площею 8,7 кв.м, вбиральню площею 1,4 кв.м, ванну кімнату площею 2,7 кв.м, коридор площею 13,8 кв.м; понесені [PERSON] судові витрати (зі сплати судового збору та за надання професійної правничої допомоги) стягнути з [PERSON] . Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 27.03.2019 року було прийнято до спільного розгляду з первісним позовом та об`єднано в одне провадження з первісним позовом зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] про встановлення порядку користування квартирою. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 27.03.2019 року було замінено первісного відповідача ПП "Бокуд" належним відповідачем ОСББ "Спільнота 32". Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 23.04.2019 року було зупинено провадження у цивільній справі № 127/2612/19 до вирішення питання про відвід головуючого судді Дернової В.В. у порядку, передбаченому ст. 40 ЦПК України. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 24.04.2019 року було відмовлено у задоволенні заяви представника позивача [PERSON] - адвоката Цвєткова О.В. про відвід судді Дернової В.В. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 06.05.2019 року було поновлено провадження у справі. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 16.07.2019 року у судове засідання було викликано свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . У судовому засіданні представник [PERSON] - адвокат Цвєтков О.В. вимоги первісного позову підтримав у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві, та просив їх задовольнити, у задоволенні зустрічного позову просив відмовити. [PERSON] та її представник - адвокат Мазур О.В. у судовому засіданні вимоги зустрічного позову підтримали у повному обсязі з підстав, викладених у зустрічній позовній заяві, та просили їх задовольнити, первісний позов не визнали з підстав, викладених у відзиві (а.с. 53-56). [PERSON] у судовому засіданні, яке відбулося 06.11.2019 року, первісний позов не визнала, просила відмовити у його задовленні, а зустрічний позов просила задоволити; у інші судові засідання [PERSON] не з`явилася. Представник ОСББ "Спільнота 32" у судове засідання не з`явився. Вислухавши пояснення учасників справи, показання свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , вивчивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд доходить до висновку, що первісний позов та зустрічний позов підлягають частковому задоволенню з таких підстав. Згідно зі ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Судом установлено такі обставини справи та відповідні їм правовідносини. Згідно з Свідоцтвом про право власності на житло від 08.02.2007 року, виданим на підставі рішення виконавчого комітету Вінницької міської ради від 08.02.2007 року № 177, Свідоцтвом про право на спадщину за законом від 21 червня 2017 року, посвідченим державним нотаріусом Першої вінницької державної нотаріальної нотаріальної контори Дишкант М.В. за реєстровим № 2-1552, Свідоцтвом про право на спадщину за законом від 27 квітня 2017 року, посвідченим державним нотаріусом Першої вінницької державної нотаріальної нотаріальної контори Дишкант М.В. за реєстровим № 2-1042 (а.с. 8,10,12), квартира [ADDRESS] належить на праві приватної спільної часткової власності [PERSON] (11/32 часток), [PERSON] (13/32 часток) та [PERSON] (1/4 частка). Відповідно до довідки ОСББ «Спільнота-23» від 26.03.2019 року № 21, у квартирі [ADDRESS] зареєстровані та фактично проживають [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] (а.с.59). Крім того, як вбачається з довідки ПП «Бокуд» від 20.09.2018 року № 4834, у квартирі [ADDRESS] також зареєстрований [PERSON] (а.с.11). Як вбачається з технічного паспорту (а.с. 13-15), квартира [ADDRESS] складається з: 4-х кімнат житловою площею 50,0 кв.м, у тому числі: 1-а кімната - 11,1 кв.м, 2-а кімната - 11,5 кв.м, 3-я кімната - 10,1 кв.м, 4-а кімната - 17,3 кв.м, кухні, площею 8,7 кв.м, вбиральні, площею 1,4 кв.м, ванної кімнати, площею 2,7 кв.м, коридору, площею 13,8 кв.м; квартира обладнана лоджією - 2,8 кв.м; загальна площа квартири - 79,4 кв.м Таким чином, з урахуванням своїх часток у спільній частковій власності у спірній квартирі сторони мають право на таку житлову площу: [PERSON] - 17,2 кв.м, [PERSON] - 20,3 кв.м, [PERSON] - 12,5 кв.м. Згідно зі ст. 358 Цивільного кодексу України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою; співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю; кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Пунктом 14 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 1995 року № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» роз`яснено, що квартира, яка є спільною сумісною чи спільною частковою власністю, на вимогу учасника (учасників) цієї власності підлягає поділу в натурі, якщо можливо виділити сторонам ізольовані жилі та інші приміщення з самостійними виходами, які можуть використовуватися як окремі квартири або які можна переобладнати в такі квартири; у протилежному випадку може бути встановлено порядок користування приміщеннями квартири, якщо про це заявлено позов. Оскільки сторони у позасудовому порядку не дійшли згоди та не домовилися про порядок користування житлом (приміщенням квартири), то такий порядок встановляється судом. Як вбачається з правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду України від 17 лютого 2016 року у справі № 6-1500цс15, оскільки спірні правовідносини не стосуються розподілу майна для припинення права спільної часткової власності і такий правовий режим зберігається, суд виділяє в користування сторонам спору в натурі частки, адекватні розміру їх часток у праві власності на спільне майно; при цьому допускається можливість відійти в незначних обсягах від відповідності реальних часток ідеальним у зв`язку з неможливістю забезпечити їх точну відповідність; таке рішення не змінює розміру часток співвласників у праві власності на спільне майно, не порушує їх прав як власників. З огляду на технічні характеристики спірної квартири, єдиною кімнатою, яка відповідає частці [PERSON] є житлова кімната 7, площею 17,3 кв. м (перевищення площі складає лише 0,1 кв.м, що є незначним). [PERSON] суд вважає за необхідне виділити у користування житлову кімнату 2, площею 11,1 кв. м, у якій вона на даний час фактично проживає. Що стосується [PERSON] , то суд вважає за можливе та необхідне виділити у її користування житлову кімнату 6, площею 10,1 кв.м, та житлову кімнату 3, площею 11,5 кв.м з лоджією, площею 2,8 кв.м, з огляду на таке. Так, як вбачається з матеріалів справи, у спірній квартирі проживають двоє неповнолітніх синів [PERSON] - [PERSON] , [INFO] (Свідоцтво про народження серії [NUMBER] від 24 липня 2007 року) та [PERSON] , [INFO] (Свідоцтво про народження серії [NUMBER] від 11 листопада 2011 року) (а.с.59-61). При цьому, відповідно до п. 52 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, затверджених постановою Ради Міністрів Українській РСР і Української Республіканської Ради професійних спілок від 11 грудня 1984 року № 470, при наданні жилих приміщень не допускається заселення однієї кімнати особами різної статі старшими за 9 років, крім подружжя, а також особами, які хворіють на тяжкі форми деяких хронічних захворювань, у зв`язку з чим вони не можуть проживати в одній кімнаті з членами своєї сім`ї. Оскільки старшому синові [PERSON] виповнилося 12 років, а молодшому - у листопаді 2020 року виповниться 9 років, то їх проживання у одній кімнаті з матір`ю, яка є особою іншої статі, суперечить вимогам чинного законодавства, а тому у користування [PERSON] слід виділити дві кімнати у спірній квартирі. При цьому, площа вищевказаних двох кімнат складає 21,6 кв.м, незначно перевищуючи частку [PERSON] у спільній частковій власності, проте у випадку виділення [PERSON] у користування кімнати 7, площею 17,3 кв.м як однієї з кімнат, то перевищення її частки у спільній частковій власності неможливо вважати незначним. Крім того, суд бере до уваги, що між співвласниками спірної квартири склалися неприязні відносини, а тому виділення у користування [PERSON] житлової кімнати 3, площею 11,5 кв. м з лоджією, площею 2,8 кв.м, на якій як було встановлено у судовому засіданні та не заперечувалося сторонами знаходиться погріб загального користування, створить перешкоди у користуванні іншими співвласниками [PERSON] та [PERSON] лоджією та погрібом для господарських потреб. Також суд звертає увагу, що ні письмовими доказами, ні показаннями допитаних у судовому засіданні свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] не підтверджено, що ремонтні роботи у квартирі [ADDRESS] були здійснені виключно [PERSON] та [PERSON] , без участі [PERSON] , а тому вказана обставина не встановлена судом і не може бути покладена в обгрунтування судового рішення. З огляду на викладене вище, враховуючи технічні характеристики житлового приміщення та положення чинного законодавства, суд вважає за доцільне та справедливе встановити такий порядок користування квартирою [ADDRESS] : виділити [PERSON] у користування житлову кімнату 7, площею 17,3 кв. м; виділити [PERSON] у користування житлову кімнату 6, площею 10,1 кв.м, та житлову кімнату 3, площею 11,5 кв. м з лоджією, площею 2,8 кв.м; виділити [PERSON] у користування житлову кімнату 2, площею 11,1 кв. м; кухню 8, площею 8,7 кв.м, вбиральню 4, площею 1,4 кв.м, ванну кімнату 5, площею 2,7 кв.м, коридор 1, площею, 13,8 кв.м, залишити у спільному користуванні [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . При цьому, рішення про встановлення порядку користування житлом, яке набуло законної сили, є підставою для відкриття окремого особового рахунку та укладення окремого договору про надання житлового-комунальних послуг, а тому відповідна вимога первісного позову не підлягає задоволенню. Отже, суд доходить висновку про часткове задоволення як первісного позову, так і зустрічного позову. Що стосується розподілу судових витрат у вигляді судового збору, то суд доходить до висновку, що їх необхідно залишити за сторонами, оскільки відповідно до ч. 10 ст. 141 ЦПК України, при частковому задоволенні позову, у випадку покладення судових витрат на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, суд може зобов`язати сторону, на яку покладено більшу суму судових витрат, сплатити різницю іншій стороні; у такому випадку сторони звільняються від обов`язку сплачувати одна одній іншу частину судових витрат.

Outcome: partial