Jurisdiction: civil
Date: 2016-10-10 00:00:00

У грудні 2015 року до суду надійшла вищевказана позовна заява. Позивач, яка є власником квартири [ADDRESS], свої вимоги мотивує тим, що 14.12.2015 відбулось залиття її квартири з квартири розташованої поверхом вище, яка належить на праві власності відповідачу в даній справі. Внаслідок залиття квартири постала необхідність у її ремонті, однак в добровільному порядку сплатити відповідні кошти відповідач відмовився. Посилаючись на ст. 16, 23, ч. 1 ст. 322, ч. 2 ст. 383, ч.1 ст. 1166, ч. 1 ст. 1167, 1192 ЦК України позивач просила стягнути (згідно заяви про уточнення вимог) на її користь з відповідача 29026 грн. 70 коп. в рахунок відшкодування майнової шкоди. У судовому засіданні позивач [PERSON] та представник позивача [PERSON]., уточнені вимоги підтримали, мотивуючи тими ж самими обставинами. Відповідач та його представники позовні вимоги визнали частково, пояснивши, що дійсно мав факт затоплення квартири позивача і цей факт не заперечується. Однак, сторона відповідача не погоджується з вказаним розміром відшкодування, оскільки в акті про залиття взагалі відсутня інформація про пошкодження стін коридору, стін антресолі, а також електричної проводки коридору. Відповідач вважає недоведеним той факт, що зіпсована електропроводка в коридорі та житловій кімнаті була пошкоджена у зв'язку із затопленням, а роботи по усуненню пошкодження електропроводки в коридорі та кімнаті, зіпсування світильників коридору, кімнати, а також вимикачів та розеток не є роботами по відновленню пошкоджень після залиття. Відсутній причинний зв'язок між залиттям та придбанням світильника в коридорі, а також розеток та вимикачів. При складанні акту не були присутні представники квартири № 132, підписати акт їм ніхто не пропонував, кварира відповідача оглянута не була, тому не можна визнати акт про залиття від 14.12.2015 належним та допустимим доказом у справі. Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково враховуючи таке. Ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод закріплює право кожного на мирне володіння своїм майном. Ст. 13 Конституції України вказує, що власність зобов'язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Останнє положення знаходить свій розвиток в ст. 41 Конституції України. Відповідно до ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі. Частина 1 ст. 1166 ЦК України закріплює, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобовязаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 380 ЦК України житловим будинком є будівля капітального типу, споруджена з дотриманням вимог, встановлених законом, іншим нормативно-правовим актом, призначена для постійного в ній проживання. Відповідно до ч. 2 ст. 382 ЦК України власникам квартир у багатоквартирному житловому будинку належать на праві власності сантехнічне обладнання за межами або в всередині квартири. Згідно ст. 151 ЖК України визначено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. З копії договору купівлі-продажу квартири вбачається, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS]. Згідно наданих відповідачем документів /а.с. 47 - 52/ він є власником квартири [ADDRESS]. З пояснень сторін, письмових доказів (акту про залиття від 14.12.2015) висновків експертів вбачається, що квартира № 132 розташована поверхом вище та безпосередньо над квартирою № 126 в будинку № 8 по вул. Баумана м. Шостка. Згідно акту про залиття від 14.12.2015 складеного комісією житлово-експлутаційного підприємства ТОВ "ШП "Харківенергоремонт" визначена причина залиття, аварії: "відкрита запірна арматура в квартирі № 132 житлового будинку № 8 по вул.Баумана, що розташована поверхом вище залитої квартири". Відповідач також визнає, що затоплення квартири № 126 через відкриту запірну арматуру в належній йому квартирі № 132. Допитані в судовому засіданні свідки [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] показали що вони бачили ознаки затоплення квартири № 126. Судом встановлено, що 14 грудня 2015 року квартиру позивача оглянула комісія ТОВ «ШП "Харківенергоремонт» в складі начальника дільниці житлово-комунального обслуговування [PERSON], майстра дільниці житлово-комунального обслуговування [PERSON], контролера СНР К Рогожкіна, [PERSON]. Комісією встановлено, що затоплення квартири позивача сталось внаслідок відкриття запірної арматури в квартирі № 132 житлового будинку №8 по вул.Баумана, що розташована поверхом вище залитої квартири. Згідно акту складеного даною комісією в результаті залиття квартири позивача пошкоджено:1) стеля: штукатурка та побілка по всій площі квартири; 2) стіни: шпалери площею 2,5 кв.м. в житловій кімнаті, шпалери площею 3,3 кв.м. в коридорі; 3) покриття підлоги по всій площі квартири; 4) меблі: вхідні дерев'яні двери, диван ліжко, кухонний стіл та тумба, комп'ютериний стіл, тумба системного блок; 5) побутова техніка: залитими виявились холодильник, пральна машина, опалювальний газовий котел, телевізор; 6) оргтехніка: залитими виявились смартфон, планшетний комп'ютер, системний блок з роутером, принтер, акустична система, комп'ютерний монітор, веб-камера, ноутбук; 7) залитою виявилось електрична проводка кухні. Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи, яку проводила судовий експерт [PERSON] (а.с. 64 - 79) вартість відновлювального ремонту проведення якого необхідно для усунення пошкоджень внаслідок залиття квартири [ADDRESS] (без урахування ремонту внутрішньої електромережі) становить 16240 грн. Згідно висновку повторної судової будівельно-технічної експертизи від 22.08.2016 (а.с. 175 - 202) розмір матеріальної шкоди заподіяної внаслідок залиття вищевказаної квартири становить 14097 грн., а вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт, необхідних для усунення пошкоджень, завданих залиттям складає 15631 грн. Крім того, судовим експертом [PERSON] вказано, що дослідження наявності причинно-наслідкового зв'язку між залиттям квартири [ADDRESS] та необхідністю заміни мереж внутрішнього електропостачання виходить за межі компетенції експерта - будівельника і не є предметом будівельно-технічної експертизи. Суд, порівнюючи зміст експертних висновків приходить до висновку, що результати повторної експертизи виявились більш повними та точними, зокрема, судовим експертом [PERSON] враховано ступінь фізичного зносу конструктивних елементів та оздоблення квартири. Будь-яких доказів, які б спростовували висновки судових експертиз, суду не надано. Відповідно до п. 1 частини 2 статті 22 ЦПК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). В даній справі до реальних збитків суд відносить вартість ремонтно-будівельних робіт в сумі 15631 грн., вартість діагностики та ремонту принтера в сумі 50 грн. та вартість чистки коврів в сумі 761 грн. 40 коп. Дані витрати документально підтверджені та не спростовані стороною відповідача. Щодо вимог позивача про стягнення витрат на ремонт електромережі суд вважає за необхідне відмовити в їх задоволенні враховуючи, що в процесі судового розгляду не здобуто будь-яких доказів причинно-наслідкового зв'язку між затопленням квартири та необхідністю заміни електромережі квартири. Наданий позивачем технічний звіт (а.с. 18 - 23) лише вказує не небхідність заміни ліній живлення світильників та розеток, однак, на причини цього не вказує. Отже, вимоги позову в цій частині не доведені. Щодо судових витрат. Позивач згідно уточненої позовної заяви (а.с. 81) просила стягнути на її користь з відповідача в рахунок відшкодування майнової шкоди 29026 грн. 70 коп. Натомість, суд прийшов до висновку про необхідність стягнення з позивача 16442 грн. 40 коп., що становить 57% від розміру заявлених позовних вимог. Таким чином, відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідача необхідно стягнути судові витрати по справі пропорційно до розміру задоволених позовних вимог: 1) зі сплати судового збору за подання позову: 57% від 487 грн. 20 коп. = 277 грн. 70 коп., 2) витрати на правову допомогу (а.с. 112 - 117 217, 218): 57% від 2400 грн. = 1368 грн. Водночас, з урахуванням пропорції розміру шкоди згідно висновків первинної та повторної експертизи: 15631 грн. поділити на 15240 грн. = 0,96. Тобто, розмір шкоди, взятий за основу судом на підставі висновку судової експертизи проведеної за клопотанням відповідача менше від розміру шкоди, який визначений на підставі висновку судової експертизи проведеної за клопотанням позивача на 4%. Відтак, сума, що становить 4% від вартості повторної експертизи 4404 грн. підлягала б стягненню з позивача. Однак, враховуючи, що в частині відшкодування майної шкоди позов задоволено, сума судових витрат позивача на проведення судової будівельно-технічної експертизи (3000 грн.), які мають бути стягнуті з відповідача, підлягає зменшенню на 176 грн. 16 коп. (4% від 4404 грн.) та становить 2823 грн. 84 коп. Загальна сума судових витрат становить: 277 грн. 70 коп. + 1368 грн. + 2823 грн. 84 коп. =4469 грн. 54 коп.

Outcome: partial