Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-30 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просив розірвати договір підряду №12 від 03.05.2017 року укладеного між ним та ФОП [PERSON] ; стягнути з ФОП [PERSON] на його користь завдані збитки за договором підряду №12 від 03.05.2017 року у розмірі 225899,00 грн.; судові витрати покласти на відповідача. В обгрунтування позову вказав, що 03.05.2017 року між ним та ФОП [PERSON] укладено договір на виконання робіт №12, за умовами якого підрядник зобов`язується на свій власний ризик виконати роботи по влаштуванню гідроізоляції та фінішного фарбування чаши басейну, загальною площею 70 кв.м. За п. 1.2 договору, відповідач зобов`язався провести роботи по виправленню після підрядника ФОП [PERSON] , заливку стяжки і штукатурку чаши басейну. Строк робіт - 10 днів. Загальна вартість договору складає 30000,00 грн. Загальна сума сплачена за договором склала 33784,00 грн. Вказує, що роботи були виконані неналежним чином. Весь час він телефонував відповідачу з проханням саме усунути недоліки, однак, останній щоразу безпідставно збільшував суму договору, після чого, він відмовився платити та підписувати будь-які акти приймання-передачі виконаних робіт. 28.07.2017 р. він звернувся з листом, в якому зазначив, що постійне збільшення договору є недоречним, адже первинні розрахунки здійснювалися вже за максимально допустимими цінами, крім того, сума не повинна була збільшуватися, адже вона закріплена в Договорі, вказав, про всі недоліки виконаних робіт, поставив ряд запитань, отримавши відповідь на які він планував сплатити відповідачу 18 тис. грн., які він бажав. Однак, відповідач 01.08.2017 р. надав лист, де пропонував розірвати договір, він відмовився та повідомив, що договір буде розірвано тільки після усунення всіх недоліків. 01.08.2017 р. він звернувся до відповідача з листом (протоколом розбіжностей), з проханням усунути всі вказані у листі недоліки у 14 денний строк, повідомив підстави щоденного зростання ціни договору, чому затягуються строки виконання, а також просив надати документи, що його робітники дійсно сертифіковані на виконання робіт. 04.08.2018 р. ним отримано лист №23 від відповідача, в якому останній вказав, що у зв`язку із тим, що саме начебто він відмовився від письмового погодження калькуляції, де зазначений список, кількість, якість необхідних матеріалів, то саме це стало причиною збільшення строку виконання робіт, крім того, в листі вказано, що на його претензії відповіді він надати не може, оскільки необхідно проводити додаткову експертизу. 16.08.2017 р. за результатами перемовин між ним та відповідачем укладено протокол результатів переговорів до Договору №12 від 03.05.2017 р., за умовами якого відповідач зобов`язався у кінець вересня початок жовтня 2017 р., після спуску води з басейну, провести огляд чаши басейну, область виходу пластикових закладних - провести дефектовку стану чаші басейну із складанням дефектного акту. Протягом 18 днів відповідач також зобов`язувався усунути недоліки: гідроізоляції закладних, недоліки вздуття фарби та покриття фарбою місць виходу закладних з повним переварбуванням дна та бокової стінки чаши басейну по затвердженому раніше зразку зовнішнього виду лицьової поверхні чаши басейну. В свою чергу, він зобов`язався здійснити відкачку води з чаші басейну, провести огляд разом з підрядником чаши басейну скласти дефектний акт, прийняти роботи та протягом трьох днів з моменту підписання акту приймання-передачі виконаних послуг сплатити відповідачу 18 тис. грн. У кінці вересня, він спустив воду з чашу басейну, приїхав відповідач та розпочав роботи (при цьому була частково розібрана тераса будинку, яку відповідач пошкодив), однак, і ці роботи були неналежної якості, адже на другий день після фарбування покриття знову пішло пухирями, почало лущитися та обсипатися, після чого відповідач наказав злити воду для перевірки на герметичність чаші. Вода була злита, після чого було обірвано донний злив чаші басейну, вода почала протікати з усіх тріщин, була відсутня будь-яка гідроізоляція та герметичність чаші басейну. Після вказаних дій, відповідач повідомив, що в цьому році вже не можливо будь-щось зробити, а вони повернуться весною. Весною 2018р. він знову починає турбувати відповідача з пропозиціями усунути недоліки. 05.07.2018 р. укладена додаткова угода до Договору №12 від 03.05.2017 р., за умовами якої він до 06.07.2018 р. сплачує 9 тис. грн., а після усунення всіх недоліків зобов`язався прийняти роботи, підписати акт виконаних робіт та сплатити іншу частину суми, а саме ще 9 тис. грн. Отримавши грошові кошти, відповідач провів якісь роботи, через деякий час чаша води знову була наповнена, однак, герметичність знову була відсутня, тобто, відповідач не усунув недоліки. У листопаді 2018 року відповідач знов намагався усунути недоліки, однак, і ці роботи були не успішними, відсутня герметичність, відбулось знову вздуття фарби, тобто фактично відповідач не якісно здійснював всі роботи, навіть недоліки усував і ті неякісно при цьому за його власні кошти. Натомість, надсилав йому акти виконаних робіт, які він відмовлявся підписувати, після чого відповідач пропав. На його численні телефонні дзвінки, відповідач ніяким чином не реагував та почав уникати зустрічей. Станом на денеь звернення до суду, басейном користуватися не може, та з того часу його не наповнював, адже відсутня будь-яка герметичність чаші, крім того, не має змоги нормально користуватися терасою, адже неможливо її пофарбувати чи здійснити інші заходи, адже для ремонту басейну її необхідно частково демонтувати. Вказує, що відповідно розрахунку вартості капітального ремонту басейну із цінами встановленими на 26.09.2019 р., що затверджена інженером проектувальником, він мусить понести витрати у розмірі 225899,00 грн. Оскільки для усунення всіх недоліків необхідно повністю зробити розбірку стін чаші басейну та інші роботи. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 26.12.2019 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. 22.05.2020 року представником відповідача подано відзив на позовну заяву, у якому вказав, що позовні вимоги не визнають, вважають, що вимоги про стягнення з [PERSON] завданих збитків за договором підряду є надуманими та такими, що не відповідають фактичним обставинам справи. 03.05.2017р. між ФОП [PERSON] та позивачем укладено договір на виконання робіт №12, за яким погоджено виконання робіт по обладнанню гідроізоляції та виконання фінішних малярних робіт чаши басейну, загальною площею 70 кв.м, а замовник зобов`язався прийняти виконані роботи та оплатити їх. Крім того, відповідач зобов`язувався виконати роботи по виправленню недоліків після підрядника [PERSON] , зокрема: заливку стяжки та штукатуренню чаши басейну; замовник, в свою чергу зобов`язувався оплатити вартість будівельних матеріалів. Загальна ціна договору становила 30 тис. грн. Частина оплати здійснювалася у вигляді передоплати на закупівлю матеріалів, в розмірі 18284,00 грн. Замовником здійснено передоплату на закупівлю матеріалів для виконання робіт по облаштуванню гідроізоляції та малярних робіт, в розмірі 18284,00 грн. У подальшому, за виконання робіт, що були передбачені договором, замовник здійснив оплату у сумі 900,00 грн. та у сумі 6500,00 грн. за використані додаткові матеріали. Загальна сума оплачених позивачем виконаних робіт по облаштуванню чаши басейну та усунення недоліків попереднього підрядника, з врахуванням витрат на використані матері, склала 33784,00 грн. Вартість виконаних робіт, не сплачена, акти виконаних робіт не підписані. Щодо недоліків будівельних робіт, пояснив, що специфікація на виконання робіт, не складалася та не узгоджувалася. Для проведення гідроізоляційних та малярних робіт відповідач використовував імпортні будівельні матеріали, для закріплення яких необхідно було витримати певний технологічний період, про що позивач був попереджений. Проте, прибувши після виконання робіт за телефонним дзвінком замовника, відповідачем встановлено, що технологічний період закріплення, використаних будівельних матеріалів, був порушений з боку замовника. Чаша басейну передчасно була заповнена водою, яку потім було злито. Внаслідок чого, виявилося "вздуття" частини малярних робіт та порушення гідроізоляції басейну. Крім того, на якість робіт впливали недоліки робіт попереднього підрядника, які не можливо було усунути. Вказав, що в разі встановлення судом факту порушення відповідачем Договору, відповідно до ст. 43 ЦПК України заявляє про призначення експертизи стосовно фактично виконаних робіт по обладнанню чаши басейну в частині гідроізоляції та фінішного малярування, усуненню недоліків по облаштуванню басейну колишнім підрядником [PERSON] . Фактично, позивачем поставлені позовні вимоги про здійснення відповідачем через можливе судове рішення оплати повного нового будівництва його басейну. В частині вимог щодо розірвання договору відповідач неодноразово пропонувава позивачу розірвати договір, про що надсилав листи, які були позивачем проігноровані. Вказує, що вимога про стягнення коштів не може бути задоволена, оскільки договір укладено з ФОП, а стягнути позивач просить з фізичної особи [PERSON] , що не є тотожнім. Вважає, що договір відповідачем виконано в повному обсязі та з належною якістю, яка зазвичай ставиться до таких робіт, а виявлені порушення допущені саме з вини самого замовника. Заявив про застосування строків позовної давності, оскільки роботи не були прийняті замовником, вважають, що строк позовної давності витік. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 17.02.2021 року закрито підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду за суттю. Предствником позивача подано заяву про розгляд справи у відсутність, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити. Представником відповідача подано заяву про розгляд справи у відсутність, просив відмовити у задоволенні позову, з підстав, викладених у відзиві. За приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини. 03 травня 2017 року між [PERSON] та ФОП [PERSON] укладено договір на виконання робіт №12, за п. 1.1. якого підрядник зобов`язується на свій ризик виконати роботи по благоустрою гідроізоляції та фінішної покраски чаши басейну, загальною площею 70 м2, що уточнюється по факту виконаних робіт, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити роботу; п. 1.2 а також виконати роботи по виправленню після підрядника [PERSON] заливку стяжки та штукатурки чаши басейну, згідно договору №7 від 16 травня 2017 р., загальна сума договору склала 6000,00 грн. А матеріали необхідні для виправлення сплатив замовник на підставі поданого акту виконаних робіт в сумі 6500,00 грн. (арк. справи 8). Згідно п. 2.1 та п. 2.2 ціна договору включає в себе суму вартості витрат на заробітну плату, загальновиробничі витрати та дохід підрядника. Ціна договору складає 30000,00 грн. За п. 3.2, 3.3 договору, виконання робт починається не піздніше 2- х робочих днів після підписання договору та виконання рекомендованої передплати на матеріали та їх дорставку, що складає 18284,00 грн. Остаточний розрахунок по договору, проводиться замовником не піздніше 2-х днів після прийняття робіт та підписання Акту виконаних робіт в розмірі 11716,00 грн. Підрядник виконує роботи, передбачені п. 1 договору, в строк до 10-ти робочих днів після початку робіт (п. 4.1 договору). Строк дії договору: з моменту підписання договору та проведення передплати; закінчення: після закінчення строку гарантійних зобов`язань (п. 4.3). За квитанцією до прибуткового касового ордеру №21 від 03.05.2017 р., [PERSON] сплачено передплату на матеріали для виконання робіт по благоустрою гідроізоляції та покраски чаши басейну в розмірі 18284,00 грн. (арк. справи 9); 9000,00 грн. за квитанцією до прибуткового касового ордеру №7 за частково виконані роботи згідно дод. договору до договору №12 відщ 03.05.2017 р. (арк. справи 10); 6500,00 грн. за оплату матеріалів, що підтверджено квитанцією до прибуткового касового ордеру№18 (арк. справи 11). 28.07.2017 року [PERSON] на адресу ФОП [PERSON] надіслано лист, в якому просив надати відповіді на поставлені ним питання; вказував на можливість оплати незалежного експерта для оцінки якості виконаних робіт (арк. справи 12). 01.08.2017 року [PERSON] складено протокол розмовин по договору на виконання робіт №12 від 03.05.2017 р., який не містить підпису ФОП [PERSON] , однак, містить відмітку про прийняття вказаного протоколу працівником ТОВ "Центр будівельних технологі "Реммерс" Ясинською А.Ю. (арк. справи 13). 01.08.2017 року [PERSON] складено лист, у якому вказав, що договір №12 від 03.05.2017 р. можу бути розірваний за умови виконання всіх робіт з усунення недоліків або за умови повного відшкодування матеріального та морального збитку нанесеного організацією. Лист містить містить відмітку про прийняття працівником ТОВ "Центр будівельних технологі "Реммерс" Ясинською А.Ю. (арк. справи 14). 01.08.2017 р. за вих. №21 ФОП [PERSON] надіслав на ім`я [PERSON] лист, в якому вказав, що підрядником виконано роботи, складено акт виконаних робіт, смету, але замовник відмовився підписувати відповідні документи. В зв`язку з тим, що підрядник та замовник не можуть прийти до спільного рішення, запропонував розірвати договір на виконання робіт №12 від 03.05.2017 р. без наступних претензій (арк. справи 15). 01.08.2017 р. за вих. №21 ФОП [PERSON] надіслав на ім`я [PERSON] лист, в якому вказав, що ознайомившись з протоколом розмовин від 01.08.2017 р. запропонував зокрема вирішити виниклі питання з виконання робіт за договором №12 від 03.05.2017 р. шляхом перемовин та прийняття компромісного рішення (арк. справи 16). Листом від 03.05.2019 р. за вих. №15 ФОП [PERSON] повідомив [PERSON] проте, що за додатковою угодою №2 від 23.10.2018 р. до договору №12 від 03.05.2017 року була виконана гідроізоляція по периметру басейну на загальній довжині 24 п.м та ширіні 200 мм, зачистку та зазапечатування місць вздуття з повною перетиркою, а також додаткові роботи з монтажу відливу 24 п.п. Роботи були виконані, але акт виконаних робіт №38 від 15.11.2018 р. не підписано та не оплачено виконані роботи в розмірі 1200,00 грн. Фарбування басейну не виконано, оскільки не оплаченго половини заборгованості за матеріал: фінішну запечатувающую фарбу в розмірі 4500,00 грн. та у нього не було можливості закупити вказаний матеріал. Запропонував підписати акт виконаних робіт №38 від 15.11.2018 р. та надіслати один примірник підписаного акту, сплатити виконані роботи в розмірі 1200,00 грн., сплатити половину заборгованості в розмірі 4500,00 грн. на закупівлю матеріалу: фінішної запечативающої фарби (арк. справи 17). ФОП [PERSON] було складено акти виконаних робіт: №11 від 30.05.2017 р. на суму 6500,00 грн.. №3 від 23.04.2018 р. на суму 18000,00 грн., №38 від 15.11.2018 р. на суму 1200,00 грн., які не містять підпису позивача (арк. справи 21-20). ФОП [PERSON] складено протокол результатів перемовин до Договору №12 від 03.05.2017 р., який не містить підпису позивача (арк. справи 21). 05 липня 2018 року між [PERSON] та ФОП [PERSON] укладено додаткову угоду до договору №12 від 03.05.2017 р., за якою замовник сплачує до 06.07.2018 р. половину вартості по акту виконаних робіт, а саме 9000,00 грн.; після усунення всіх дефектів зобов`язується прийняти роботу, підписати акт виконаних робіт та сплатити залишкову суму на протязі трьох календарних днів 9000,00 грн. (арк. справи 22). Долучені позивачем до позовної зави звітний кошторисний розрахунок вартості об`єкту будівництва - капітального ремонту басейну за адресою: [ADDRESS] ; домовлену вартість на будівництво капітального ремонту басейну за адресою: [ADDRESS] ; локальний кошторис на будівельні роботи №2-1-1 на ремонтні роботи (арк. справи 23-28) не є належними доказами невиконання відповідачем своїх зобов`язань за договором. Відповідно до ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Для виконання окремих видів робіт, встановлених законом, підрядник (субпідрядник) зобов`язаний одержати спеціальний дозвіл. До окремих видів договорів підряду, встановлених параграфами 2-4 цієї глави, положення цього параграфа застосовуються, якщо інше не встановлено положеннями цього Кодексу про ці види договорів. Відповідно до ст. 843 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу. Відповідно до ст. 844 ЦК України ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником. Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором. Зміни до твердого кошторису можуть вноситися лише за погодженням сторін. У разі перевищення твердого кошторису усі пов`язані з цим витрати несе підрядник, якщо інше не встановлено законом. Якщо виникла необхідність проведення додаткових робіт і у зв`язку з цим істотного перевищення визначеного приблизного кошторису, підрядник зобов`язаний своєчасно попередити про це замовника. Замовник, який не погодився на перевищення кошторису, має право відмовитися від договору підряду. У цьому разі підрядник може вимагати від замовника оплати виконаної частини роботи. Підрядник, який своєчасно не попередив замовника про необхідність перевищення приблизного кошторису, зобов`язаний виконати договір підряду за ціною, встановленою договором. Підрядник не має права вимагати збільшення твердого кошторису, а замовник - його зменшення в разі, якщо на момент укладення договору підряду не можна було передбачити повний обсяг роботи або необхідні для цього витрати. У разі істотного зростання після укладення договору вартості матеріалу, устаткування, які мали бути надані підрядником, а також вартості послуг, що надавалися йому іншими особами, підрядник має право вимагати збільшення кошторису. У разі відмови замовника від збільшення кошторису підрядник має право вимагати розірвання договору. Відповідно до ст. 849 ЦК України, замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору. Відповідно до ст. 854 ЦК України якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково. Підрядник має право вимагати виплати йому авансу лише у випадку та в розмірі, встановлених договором. Строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору. Договір набирає чинності з моменту його укладення. Сторони можуть встановити, що умови договору застосовуються до відносин між ними, які виникли до його укладення. Закінчення строку договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору (стаття 631 ЦК України ). Відповідно до ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Ціна договору є істотною умовою. Згідно ч. 1 ст. 632 ЦК України, ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. Відповідно до ст.651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим. Статтею 652 ЦК України встановлено, що у разі істотної зміни обставин, якими сторонни керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. Якщо сторонни не досягли згоди щодо приведення договору у відповідність з обставинами, які істотно змінились, або щодо його розірвання, договір може бути розірваний, а з підстав, встановлених частиною четвертою цієї статті, - змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторонни за наявності одночасно таких умов: 1) в момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане; 2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; 3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; 4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона. У разі розірвання договору внаслідок істотної зміни обставин суд, на вимогу будь-якої із сторін, визначає наслідки розірвання договору виходячи з необхідності справедливого розподілу між сторонами витрат, понесених ними у зв`язку з виконанням цього договору. Зміна договору у зв`язку з істотною зміною обставин допускається за рішенням суду у виняткових випадках, коли розірвання договору суперечить суспільним інтересам або потягне для сторін шкоду, яка значно перевищує затрати, необхідні для виконання договору на умовах, змінених судом. Відповідно до статті 653 ЦК України, у разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняються. З моменту досягнення домовленості про зміну або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни. Якщо договір змінюється або розривається у судовому порядку, зобов`язання змінюється або припиняється з моменту набрання рішенням суду про зміну або розірвання договору законної сили. Сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за зобов`язанням до моменту зміни або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно статті 654 ЦК України зміна або розірвання договору вчиняється в такій самій формі, що й договір, що змінюється або розривається, якщо інше не встановлено договором або законом чи не випливає із звичаїв ділового обороту. Зі змісту правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 13 червня 2018 року по справі №548/981/15-ц (провадження №14-182цс18) вбачається, що у разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняються (частина друга статті 653 ЦК України). Якщо договір розривається у судовому порядку, зобов`язання припиняється з моменту набрання рішенням суду про розірвання договору законної сили (частина третя цієї статті). Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в\~постанові від 30 грудня 2020 року в справі № 607/5404/18 (провадження № 61-18654св19) дійшов висновку, що «вирішуючи питання про оцінку істотності порушення стороною договору, суди повинні встановити не лише наявність істотного порушення договору, а й наявність шкоди, завданої цим порушенням другою стороною, яка може бути виражена у вигляді реальних збитків та (або) упущеної вигоди, її розмір, який не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору, а також установити, чи є справді істотною різниця між тим, на що має право розраховувати сторона, укладаючи договір, і тим, що в дійсності вона змогла отримати». У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 травня 2020 року в справі № 2-879/13 (провадження № 61-10802св18) зазначено, що «сторона має довести ті обставини, на які вона посилається, і саме такі належним чином вчинені дії позивача, за загальним правилом, є підставою для задоволення його позову. Натомість відсутність належного спростування іншою стороною обставин, на які посилається сторона без належного їх доведення, сама по собі не є підставою для задоволення позову, оскільки суперечить загальним принципам доказування у цивільних справах, встановлених процесуальним законом». Позивачем не надано суду належних, допустимих та достатніх доказів невиконання відповідачем зобов`язань за договором підряду або істотності порушення договору; клопотань про призначення судової експертизи не заявлено. При цьому, суд не є експертом (судовим експертом), що має відповідну кваліфікацію і професійні знання з питань, що досліджуються та не претендує на статус судового експерта, а відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, При розгляді справи принцип змагальності учасників процесу та рівності між собою є основоположними. Засада рівності всіх учасників процесу перед законом і судом забезпечує гарантії доступності правосуддя та реалізації права на судовий захист, закріплений в ч.1 ст. 55 Конституції України. Ця засада є похідною від загального принципу рівності громадян перед законом визначеного ч.1 ст.24 основного Закону, і стосується зокрема сфери судочинства. У ст.81 ЦПК України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно статті 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Таким чином, суд дійшов висновку, що вимоги позивача не підтверджені належними та допустимими доказами, у зв`язку з чим в їх задоволенні слід відмовити. Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні. Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. Рішення в повному обсязі складено 10 червня 2021 року. На підставі викладеного, ст.ст. 4, 11, 12, 19, 76-81, 141, 229, 258, 265, 279, 354 ЦПК України, суд, -

Outcome: dismissed