Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-04 00:00:00

11.05.2021 року позивачка через свого представника звернулась до суду з вищевказаною позовною заявою на обґрунтування якої зазначила, що постановою державного виконавця Першого відділу ДВС про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 05.11.2012 року накладено арешт на все нерухоме майно [PERSON] . Даний факт підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 254351445. Вказує, що станом на день звернення із даним позовом виконавче провадження закрите, однак запис про арешт із державного реєстру не вилучено. Зазначає, що 31.07.2008 року вона уклала шлюб із громадянином [PERSON] та змінила прізвище. 09.02.2016 року шлюб був розірваний та позивачка повернула собі прізвище [PERSON] . У 2016 році позивачка змінила ім`я. 01.09.2019 року позивачка вступила у шлюб із [PERSON] та змінила прізвище. Вказує, що існування запису про арешт нерухомого майна порушує права позивача, оскільки станом на сьогодні будь-які виконавчі провадження відсутні. На підставі викладеного просить суд припинити обтяження у вигляді арешту нерухомого майна, запис про яке внесений до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна 26.11.2012 року за реєстраційним номером 13293310, реєстратором Волинська філія державного підприємства "Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, накладений постановою державного виконавця Першого відділу державної виконавчої служби про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 05.11.2012 року. \~ \~ \~ \~До початку судового засідання від представника позивача надійшла заява з проханням розгляд справи здійснювати у його відсутності, заявлені позовні вимоги він підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити. \~ \~ \~ \~Представники відповідачів у судове засідання не з`явились, причини неявки суду не повідомили, про дату, чач та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до наступного. \~ \~ \~ \~ \~ \~Як вбачається із інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №254351445 від 26.04.2021 року, [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2153909507101) та земельна ділянка площею 0, 19 га з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер 0722886800:03:000:2968 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 622383407228). Із даної довідки також слідує, що 26.11.2012 року на вищезазначене нерухоме майно на підставі постанови державного виконавця Першого відділу ДВС про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 05.11.2012 року, внесено запис про обтяження - арешт нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження № 13293310. Власник: [PERSON] . Судом встановлено, що вищевказане обтяження майна позивачки було накладеним в рамках здійснення виконавчого провадження № АСВП 52474479, яке наразі є завершеним. Щодо зміни імені позивачки. \~ \~ \~ \~31.08.2007 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] , який зареєстровано Відділом реєстрації актів цивільного стану Луцького міського управління юстиції Волинської області, актовий запис № 1227. Після реєстрації шлюбу прізвище дружини змінено на « [PERSON] ». Дана обставина підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] (а.с. 9). \~ \~ \~ \~09.02.2016 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] був розірваний та позивачка повернула собі прізвище [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії [NUMBER] (а.с.10). \~ \~ \~ \~Згідно свідоцтва про зміну імені серії [NUMBER] , виданого 17.03.2016 року, позивачка змінила прізвище та ім`я на " [PERSON] " (а.с.11). \~ \~ \~ \~Як вбачається із свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , 01.09.2019 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] , який зареєстровано Дарницьким районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1653. Після реєстрації шлюбу прізвище дружини змінено на « [PERSON] » (а.с. 12). \~ \~ \~ \~Положенням ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю . \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. \~ \~ \~ \~Статтею 59 ЗУ «Про виконавче провадження» передбачено перелік підстав для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини, а саме: \~ \~ \~ \~1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; \~ \~ \~ \~2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; \~ \~ \~ \~3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; \~ \~ \~ \~4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв' язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; \~ \~ \~ \~5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; \~ \~ \~ \~6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; \~ \~ \~ \~7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; \~ \~ \~ \~8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. \~ \~ \~ \~Частиною 5 ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження» передбачено, що у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. \~ \~ \~ \~Слід також зазначити, що ч. 2 ст. 10 ЦПК України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. п. 21, 24 рішення у справі "Федоренко проти України" (№ 25921/02) Європейський суд з прав людини, здійснюючи прецедентне тлумачення статті 1 Першого Протоколу до Конвенції сформулював правову позицію про те, що право власності може бути "існуючим майном" або "виправданими очікуваннями" щодо отримання можливості ефективного використання права власності чи "законними сподіваннями" отримання права власності. \~ \~ \~ \~При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин, згідно ст. 263 ЦПК суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. \~ \~ \~ \~Постановою Верховного Суду від 6 березня 2020р. (справа № 640/23558/19) п. 40 визначено, що справа щодо зняття арешту з майна боржника, який накладено під час здійснення виконавчих дій у виконавчому провадженні щодо виконання судових рішень, ухвалених в порядку цивільного судочинства, також підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. \~ \~ \~ \~Аналогічні правові позиції викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06.02.2019 року у справі № 815/4232, від 22.04.2019 року у справі № 757/53656/17-а та у постанові Верховного суду від 21.02.2020 року у справі № 643/5597/19. \~ \~ \~ \~З огляду на вищевикладене, можна підсумувати, що норми ЗУ «Про виконавче провадження» надають можливість зняття арешту судом у випадку, коли такий арешт підлягає зняттю, проте державний виконавець не може його зняти самостійно у відповідності до норм ЗУ «Пре виконавче провадження». \~ \~ \~ \~Таким чином, оцінивши характер, суть та підстави заявлених позивачем вимог, норми права, якими вони регулюються, надавши належну правову оцінку зібраним у справі доказам у їх сукупності, суд дійшов висновку, що накладений арешт на об`єкт нерухомості обмежив позивача в праві володіння, користування та розпорядження, що призвело до того, що позивач позбавлена можливості належним чином розпоряджатися своїм правом на майно. Крім того, під час судового розгляду встановлено, що підстави для збереження обтяжень, накладених на майно відсутні. Відтак позовні вимоги є обґрунтованими, а тому суд вбачає підстави для їх задоволення. \~ \~ \~ \~На підставі ст. ст. 15, 16, 321, 328, 346, 391, 1218, 1268 ЦК України, ЗУ «Про виконавче провадження»,

Outcome: approved