Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-06 00:00:00

У травні 2016 року позивачка пред'явила у суді зазначений позов, у якому просить визнати за нею право на збереження прізвища, взятого при укладенні шлюбу з [PERSON], шляхом внесення змін до п. 7 заяви про розірвання шлюбу від 09.04.2016, змінивши прізвище з „[PERSON]" на „[PERSON]", та внести зміни до актового запису про розірвання шлюбу № 25 від 11 травня 2016 року, змінивши у графі „прізвище після розірвання шлюбу" з „[PERSON]" на „[PERSON]". Свої вимоги позивачка обґрунтовує тим, що з 29 жовтня 2011 року по 11 травня 2016 року вона перебувала у зареєстрованому шлюбі з відповідачем. 09 квітня 2016 року нею з відповідачем було подано заяву до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану по м. Бердичеву Бердичівського МРУЮ про розірвання шлюбу. Через надзвичайно важкий психічний стан та перебування у пригніченому стані, з невідомих для неї причин у п.7 заяви, щодо вибору прізвища після розлучення, було вказано її дошлюбне прізвище „[PERSON]". Це не відповідає її намірам та створює для неї безліч проблем. На її звернення, працівники Бердичівського міського відділу ДРАЦС повідомили, що її прізвище у актовому запису про шлюб у позасудовому порядку не може бути змінено. Позивачка у судовому засіданні позов підтримала з підстав, заявлених у ньому та пояснила, що під час подачі заяви про розлучення через те, що нею було допущено помилки у тексті заяви, бланк заяви заповнював її чоловік, а вона його підписувала. Сам текст заяви перед тим як підписувати, вона читала. Відповідач позов визнав, та пояснив, що він заповнював заяву від імені дружини. Вважає, що його колишній дружині має бути відновлено її прізвище в шлюбі. Представник третьої особи, начальник Бердичівського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області Іщук С.О. позов визнала, не заперечує проти його задоволення, зважаючи на підстави позову та твердження про пригнічений стан [PERSON] під час написання заяви про розірвання шлюбу. Будь-яких порушень працівники органу РАЦС при прийнятті заяви та реєстрації розірвання шлюбу не допустили. Дослідивши докази, суд вважає, що позов не підлягає до задоволення, виходячи з такого. Судом встановлено, що 11 травня 2016 року Бердичівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області було зареєстровано розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON], з присвоєнням [PERSON] дошлюбного прізвища „[PERSON]" ( а.с .5). Відповідно до статті 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Вказаним правом відновлення дошлюбного прізвища позивачка скористалася під час реєстрації розірвання шлюбу. Так, відповідно п. 7 до заяви від 09.04.2016, про розірвання шлюбу [PERSON] та [PERSON], дружина після розлучення відновлює прізвище „[PERSON]", що і відображено у свідоцтві про розірвання шлюбу. Відповідно до статті 15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають зокрема із сімейних правовідносин. Частиною третьої статті 10 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Пред'являючи позов до [PERSON] про визнання права на вибір прізвища при розлученні та внесення змін до актового запису про розірвання шлюбу, позивачка не зазначила у позовній заяві та не довела у судовому засіданні доказами, яким чином її право на вибір прізвища після розлучення порушив відповідач, та в чому таке порушення виявилося. Натомість, позивачка підтвердила той факт, що перед тим як підписувати заяву про розлучення, яку заповнював від її імені чоловік, зі змістом заяви вона ознайомилася. Оскільки позивачка скористалася своїм правом зміни прізвища після розлучення, передбаченим статтею 113 СК України, що доводиться заявою про розлучення, чинність якої у судовому засіданні не спростовано, суд не вбачає порушення відповідачем прав позивачки на вибір прізвища після розлучення, які підлягають захисту у судовому порядку.

Outcome: dismissed