Jurisdiction: civil
Date: 2015-09-03 00:00:00

У червні 2015 року позивач звернувся до суду з позовом де вказує, що [INFO] померла [PERSON] Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді домоволодіння [ADDRESS], яку у рівних частках прийняла вона та її рідний брат [PERSON] На зазначене домоволодіння свідоцтво про право на спадщину за заповітом не видавалось через відсутність на нього правовстановлюючих документів. [INFO] [PERSON] помер. На даний час вона не може оформити свої спадкові права на спірне домоволодіння після смерті матері та брата, оскільки інформація про домоволодіння [ADDRESS] не внесена до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Тому просила визнати за нею право власності на спірне домоволодіння в порядку спадкування. Позивач у судове засідання не з"явилась, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, про причини своєї неявки суду не повідомила. Тому суд вважає за можливе розглянути справу у її відсутність. Представник позивача у судове засідання не з"явилась, надала суду письмову заяву з проханям розглядати справу у її відсутність та задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Представник відповідача у судове засідання не з"явився, будучи належним чином повідмленим про час та місце розгляду справи, про причини своєї неявки суду не повідомив. Тому суд вважає за можливе розглянути справу у його відсутність. Перевіривши матеріали справи, суд вважає, що позов обгрунтований та підлягає задоволенню у повному обсязі з огляду на наступне. У відповідності зі ст.328 Цивільного кодексу України право власності виникає на підставах, не заборонених законом, зокрема, з угод. Відповідно до вимог ст.1235 ЦК України спадкодавець може призначити своїми спадкоємцями одну або декількох фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Згідно зі ст.1236 ЦК України спадкодавець має право охопити заповітом права та обов"язки, які належали йому на момент складання заповіту, а також на ті права та обов"язки, які можуть належати йому в майбутньому. Спадкодавець може скласти заповіт відносно всієї спадщини або її частки. Як встановлено у судовому засіданні [INFO] померла [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER], виданого 21 вересня 1992 року Харківським міським відділом РАЦС (а.с.8). Своїм заповітом, посвідченим 12 червня 1992 року державним нотаріусом Восьмої Харківської державної нотаріальної контори, [PERSON] заповіла усе належне їй майно - [PERSON] - позивачу по справі та її брату - [PERSON], у рівних частках (а.с.26-27). Згідно з технічним паспортом від 27.01.2015 року на [PERSON] був проінвентаризований будинок літер А-1 з надвірними та господарськими спорудами - терасою літер а, сараями літер Б, В, тамбуром літер б, свердловиною літер к та огорожею №1, 2 (а.с.11-16). Як вбачається з копії свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 16 травня 2005 року державним нотаріусом Восьмої Харьковської державної нотаріальної контори, [PERSON] та [PERSON] після смерті матері прийняли спадщину у вигляді 37/100 домоволодіння [ADDRESS] (а.с.28). Як вбачається з відповіді КП "Харьківське районне бюро технічної інвентаризації" №6 від 14.01.2015 року право власності на домоволодіння [ADDRESS] за матеріалами інвентаризаційної справи на цей будинок зареєстроване не було, але це домоволодіння проінвентаризовано, станом на 27.01.2015 року на [PERSON] (а.с.17). Згідно з відповіддю Восьмої Харківської державної нотаріальної контори №656/02-14 від 17 лютого 2015 року, видати позивачеві свідоцтво про право на спадщину за заповітом на спірне домоволодіння, після смерті її матері, не виявляється можливим, оскільки спірне домоволодіння не зареєстроване у відповідних державних органах (а.с.18-19). Таким чином, оголошена та досліджена у судовому засіданні сукупність доказів призводить суд до висновку про те, що позивач фактично прийняла спадщину у вигляді 1/2 частки домоволодіння [ADDRESS]. Іншу 1/2 частку вказаного вище домоволодіння прийняв брат позивача - [PERSON] [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, серії [NUMBER], виданого 02 березня 2009 року відділом РАЦС по м.харкову Харківського міського управління юстиції (а.с.9). Відповідно до вимог ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом отримують право на спадкування відповідно до черги. Кожна наступна черга спадкоємців за законом отримує право на спадкування у випадку відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно зі ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають брати та сестри спадкодавця, його бабуся та дід, як зі сторони батька, так і зі сторони матері. Як встановлено у судовому засіданні після смерті [PERSON] інших спадкоємців, окрім позивача не має. Позивач звернулась до Восьмої Харківської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON], але отримати свідоцтво про право на спадщину за законом не змогла, оскільки спірне домоволодіння, на яке у позивача виникло право спадкування, не було зареєстроване у встановленому законом порядку. Таким чином, оголошена та досліджена у судовому засіданні сукупність доказів призводить суд до висновку про те, що позивач фактично прийняла спадок після смерті свого брата та за нею можливо визнати право власності на спірне домоволодіння. На підставі вищевикладеного, ст.ст.328, 1235, 1236, 1258, 1261, 1262 ЦК України,

Outcome: approved