Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-16 00:00:00

26.11.2019 року [PERSON] звернулася до Хмільницького міськрайонного суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , треті особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - [PERSON] , Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація, як орган опіки та піклування, про усунення перешкод у спілкуванні з онукою, визначення способу участі у вихованні та спілкуванні з онукою [PERSON] . Позов мотивований тим, що 20.07.2008 року відділом РАЦС по м. Хмільнику Хмільницького міськрайонного управління юстиції Вінницької області Шевчук О.В. зареєстрував шлюб з дочкою позивача [PERSON] , від якого [INFO] у них народилась дочка [PERSON] . Дочка позивача [PERSON] постійно проживала в м. Києві, працювала лікарем у військовому госпіталі та в травні 2018 року захворіла на лейкоз крові, після чого знаходилась на стаціонарному лікуванні у військовому госпіталі в м. Києві. В той час онукою опікувалась позивач, доглядала її, виховувала. [INFO] в м. Києві дочка позивача [PERSON] померла. Після смерті дочки, відповідач [PERSON] перестав надавати можливість позивачці бачитись та спілкуватись з онукою, зокрема подав до ліцею № 303, де навчається онука, заяву, якою заборонив іншим особам, окрім його матері спілкуватись, забирати дитину із ліцею. Також не дозволяє спілкуватись з дитиною вдома. Батько дитини [PERSON] працює та проживає в м. Запоріжжі, та за характером своєї роботи часто їздить у відрядження по Україні. Онука [PERSON] проживає з [PERSON] , матір`ю [PERSON] , яка постійно їздить в м. Київ з с. Уланів Хмільницького району, і яка також не дозволяє бачитись з онукою, спілкуватись з нею. Позивачка [PERSON] з чоловіком звертались до адміністрації ліцею, служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації, однак за вирішення даного спору їм порадили звернутись до суду. За таких обставин позивачка просить зобов`язати відповідачів [PERSON] , [PERSON] не чинити перешкод у спілкуванні та вихованні онуки та встановити способи участі у спілкуванні та вихованні онуки шляхом надання: побачень з 10:00 години до 16:00 години у кожну першу та третю суботу місця по місцю проживання онуки без присутності батька чи інших сторонніх осіб; побачення по місцю проживання позивачки 7 січня (Різдво Христове), 1 та 2 травня (День праці); спільний відпочинок в період з 01 по 20 липня кожного року по місцю проживання позивачки. Ухвалою суду від 10.12.2019 року у даній справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання. Відповідачу визначено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позовну заяву. Третій особі встановлено п`ятиденний строк з дня отримання позову або відзиву для подання пояснень на підтримку або заперечення проти позову. Ухвалою Хмільницького міськрайонного суду від 06.04.2020 року Дарницьку районну в м. Києві державну адміністрацію як орган опіки та піклування зобов"язано надати висновок про визначення участі баби [PERSON] у вихованні та спілкуванні з онукою [PERSON] , [INFO] , Ухвалою суду від 10.07.2020 року закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду по суті. Позивачка [PERSON] , представник позивача адвокат Поворознюк Б.М. в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити з підстав наведених у позовній заяві. В судовому засіданні позивачка [PERSON] також пояснила, що за життя її доньки [PERSON] і до її хвороби у травні 2018 року, донька та зять [PERSON] разом з онукою [PERSON] , коли приїздили до с. Уланів, завжди зупинялися і жили у її будинку. До вересня 2018 року зять був зареєстрований у належному їй будинку. Під час хвороби доньки і до дня її смерті [INFO] , онука [PERSON] була на її утриманні та вихованні. Через певний час після смерті доньки, батько онуки [PERSON] почав перешкоджати їй та її чоловікові [PERSON] - дідові онуки, у спілкуванні з дитиною. Він, та його мама [PERSON] , перестали допускати її до квартири, де жила онука. Під час спілкування з онукою у ліцеї у присутності [PERSON] , онука ставилася до неї насторожено, злякано, ніби боялася її і боялася спілкування з нею. Також [PERSON] звернувся до директора ліцею де навчалася онука з заявою, якою заборонив їй у спілкуванні з онукою та у можливості бачитися з нею. У зв"язку з чим вона вимушена була звернутися до служби у справах дітей за захистом своїх інтересів та інтересів дитини. За результатами розгляду її заяви, їй рекомендували звернутися до суду. Відповідач [PERSON] , представник відповідача адвокат Мамаєв Д.Ю. відзив на позов не подали, в судовому засіданні проти позову заперечували. Проте в судовому засіданні відповідач [PERSON] та представник заявили, що якщо суд визначить участь позивача [PERSON] у вихованні та спілкуванні з онукою [PERSON] на умовах та за графіком визначеним у висновку Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації від 28.07.2020 року, то вони з цим будуть згодні. Також відповідач [PERSON] пояснив, що він не забороняв [PERSON] у спілкуванні з дитиною. Він звернувся до директора ліцею з завою лише про те, щоб дочці не перешкоджали навчатися і щоб її не відволікали від навчання під час навчального процесу. Позивачка не довела, що він перешкоджає їй у спілкуванні з онукою. Третя особа [PERSON] пояснив, що за життя його доньки [PERSON] і до її хвороби у травні 2018 року, донька та зять [PERSON] разом з онукою [PERSON] , коли приїзжали до с. Уланів, завжди зупинялися і жили у них. Під час хвороби доньки і до дня їх смерті [INFO] , онука [PERSON] була на їх з [PERSON] утриманні та вихованні. Потім батько онуки [PERSON] почав перешкоджати їм бачитися з онукою. Представник третьої особи - Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації в судове засідання не з`явився, про дату час та місце судового засіданні повідомлений належним чином. Свідок [PERSON] пояснила, що вона працює вчителем географії ліцею № 303 м. Києва де навчається дитина [PERSON] . З березня 2020 року проживає однією сім"єю з [PERSON] . Їй відомо, що у вересні 2019 року [PERSON] звернувся до адміністрації ліцею з проханням, щоб інші особи, в тому числі і [PERSON] , не перешкоджали учбовому процесу - навчанню його доньки [PERSON] . На її думку, [PERSON] ніхто не перешкоджав бачитися з онукою поза школою. [PERSON] кілька раз з"являлася в ліцей під час шкільних занять та вимагала побачень з онукою. Вона за дорученням адміністрації, на той час як вчитель-психолог ліцею, супроводжувала дитину і була під час побачень [PERSON] з дитиною. Це було кілька раз - мабуть три рази. На даний час вихованням дитини займається батько [PERSON] та вона. Судом встановлено наступні факти, обставини та відповідні їм правовідносини. Як вбачається з свідоцтва про народження серії [NUMBER] , батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] (а.с.6, т.1) З свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] вбачається, що [PERSON] та [PERSON] ( [PERSON] ), 20.07.2008 року зареєстрували шлюб (а.с.7, т.1). З свідоцтва про народження серії [NUMBER] вбачається, що [PERSON] та [PERSON] є батьками малолітньої дитини [PERSON] , яка народилася [INFO] (а.с.9, т.1). Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] встановлено, що [INFO] померла [PERSON] (а.с.8, т.1). Відповідно до довідки Уланівської сільської ради Хмільницького району № 3956 від 30.10.2019 року, характеристик Уланівської сільської ради № 3955, № 3954 від 30.10.2019 року, [PERSON] , [PERSON] зареєстровані та проживають в [ADDRESS] , за час проживання на території сільської ради характеризуються позитивно (а.с.14,15,16, т.1). З акту обстеження житлово-комунальних умов складеного комісією Уланівської сільської ради Хмільницького району від 30.10.2019 року вбачається, що [PERSON] та [PERSON] проживають в приватному будинку загальною площею 88 кв.м., житловою площею 60 кв.м., який має чотири кімнати. Будинок опалюється природним газом, є централізоване водопостачання, присадибна земельні ділянка - 0,32 га., умови проживання сім`ї [PERSON] добрі (а.с.17, т.1). Як вбачається з копії домової книги для прописки громадян, які проживають у буд. [ADDRESS] , в даному житловому будинку, окрім [PERSON] , [PERSON] були зареєстровані: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (а.с.23-26, т.1). 20.08.2019 року [PERSON] звернулася до служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації з заявою про забезпечення її права на виховання та спілкування з онукою [PERSON] , батько якої [PERSON] перешкоджає їй у цьому, що підтверджується копією листа від 20.08.2019 року (а.с.10, т.1) Як вбачається з листа служби у справах дітей та сім`ї Дарницької районної в м. Києві Державної адміністрації № 101/46-С-1272-348 від 27.09.2019 року, служба розглянула заяув [PERSON] від 20.08.2019 року щодо перешкоджання у здійсненні права на виховання онуки з боку батька дитини [PERSON] , за результатами якої рекомендували [PERSON] звернутись до суду (а.с.11, т.1). 27.09.2019 року [PERSON] звернувся до адміністрації ліцею № 3 м. Києва за заявою наступного змісту: "Я, [PERSON] , дозволяю забирати дитину [PERSON] , ученицю 1Г класу крім мене, моїй мамі [PERSON] (бабуся [PERSON] ) після закінчення навчального процесу. Нікому окрім вказаних в даній заяві осіб дозволу на спілкування з дитиною не надаю (а.с.12,13, т.1). На виконання ухвали Хмільницького міськрайонного суду від 06.04.2020 року Дарницькою районною в м. Києві державною адміністрацією, як органом опіки та піклування. 28.07.2020 року надано висновок № 101-5894/02 про визначення участі баби [PERSON] у вихованні та спілкуванні з онукою [PERSON] , [INFO] , яким визначено участь баби [PERSON] у вихованні та спілкуванні з онукою [PERSON] за наступним графіком: протягом перших шести місяців у присутності батька: - перша, третя субота місяця з 10:00 години до 15:00 години за місцем проживання дитини; у подальшому без присутності батька: - перша, третя субота місяця з 10:00 години до 15:00 години за місцем проживання дитини; протягом 15 днів у літній період - спільний відпочинок бабусі з онукою за місцем проживання бабусі (за домовленістю з батьком), після карантинних заходів. З метою уникнення конфліктних ситуацій між [PERSON] та [PERSON] : зобов`язати бабу [PERSON] дотримуватись режиму харчування, лікування, розвитку та відпочинку дитини, не допускати протиправних дій та негативних розмов стосовно батька дитини [PERSON] ; зобов`язати [PERSON] не перешкоджати бабі [PERSON] брати участь у вихованні онуки та спілкуванні з дитиною, не допускати протиправних дій та негативних розмов стосовно [PERSON] (а.с.26-27,т. 2). Суд, заслухавши пояснення позивачки [PERSON] , відповідача [PERSON] , третьої особи [PERSON] , допитавши свідка [PERSON] , дослідивши письмові докази у справі та оцінивши їх з точки зору належності, допустимості та достовірності, а також достатності для прийняття відповідного процесуального рішення, прийшов до висновків, що між сторонами у справі [PERSON] та [PERSON] існують неприязні відносини і що відповідач [PERSON] та позивач [PERSON] не можуть дійти згоди щодо участі [PERSON] у вихованнні мололітньої онуки [PERSON] , [INFO] . Таким чином, оскільки неприязні відносини між сторонами справи [PERSON] та [PERSON] перешкоджають їм дійти згоди у питанні спілкування баби [PERSON] з онукою [PERSON] і діяти при цьому виключно в інтересах дитини, наявні підстави для вирішення даного спору в судовому порядку. Підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов`язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім`ї та родичів визначено нормами СК України. Згідно частини 2 статті 1 СК України, регулювання сімейних відносин здійснюється з метою: зміцнення сім`ї як соціального інституту і як союзу конкретних осіб; утвердження почуття обов`язку перед батьками, дітьми та іншими членами сім`ї; побудови сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки; забезпечення кожної дитини сімейним вихованням, можливістю духовного та фізичного розвитку. Відповідно до статті 7 СК України, сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства, регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї, кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. Відповідно до положень статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Отже законодавством України закріплено право позивача [PERSON] , як баби малолітньої дитини [PERSON] , на спілкування з нею та право брати участь у її вихованні. Конвенція про права дитини від 20.11.1989, ратифікована постановою Верховної Ради України № 789-ХІІ від 27.02.1991 року, визначає, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Такі ж рекомендації містяться і в Декларації прав дитини, прийнятій Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року. Стаття 18 Декларації проголошує, що батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини, а найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Європейський суд з прав людини у низці своїх рішень (зокрема у справах "Хокканен проти Фінляндії", "Фуска проти Румунії") наголосив, що при визначенні основних інтересів дитини в кожному конкретному випадку необхідно враховувати, що у якнайкращих інтересах дитини буде збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я виявляється особливо непридатною або явно неблагополучною, та забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним. Європейський суд з прав людини зауважує, що оцінка загальної пропорційності будь-якого вжитого заходу, що може спричинити розрив сімейних зв`язків, вимагатиме від судів ретельної оцінки низки факторів та залежно від обставин відповідної справи вони можуть відрізнятися. Проте необхідно пам`ятати, що основні інтереси дитини є надзвичайно важливими. При визначенні основних інтересів дитини у кожному конкретному випадку необхідно враховувати дві умови: по-перше, у якнайкращих інтересах дитини буде збереження її зав`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я виявляється особливо непридатною або явно неблагополучною; по-друге, у якнайкращих інтересах дитини буде забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним (MAMCHUR v. UKRAINE, № 10383/09, § 100, ЄСПЛ, від 16 липня 2015 року). За приписом статті 263 СК України спір щодо участі баби, діда вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. Даною нормою передбачено, що суд визначає способи участі баби, діда у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Під час вирішення спору щодо їх участі у вихованні дитини береться до уваги ставлення їх виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Судом встановлено, що позивачка [PERSON] , а також третя особа [PERSON] - дід [PERSON] , позитивно характеризуються за місцем проживання, мають у власності житловий будинок де створено нормальні умови проживання як для дорослих, так і для дітей, мають достатній дохід, люблять свою онуку і бажають приймати активну участь у її вихованні. Доказів застосування позивачкою [PERSON] та третьою особою [PERSON] щодо онуки фізичних покарань, наявності психічних розладів, шкідливих звичок, які б перешкоджали нормальному вихованню онуки, чи інших компрометуючих відомостей про їх особи, суду не надано. Як вбачається з висновок № 101-5894/02 Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації як органу опіки та піклування від 28.07.2020 року, батько дитини [PERSON] згоду на з"ясування думки дитини на засіданні комісії не надав, у зв`язку з чим не вдалося з`ясувати думку дитини щодо предмета спору. В той же час, жодних доказів, які б свідчили про усвідомлене небажання дитини бачитись з бабою та дідом, суду не надано. Отже, на підставі оцінки сукупності досліджених доказів і пояснень сторін в судовому засіданні, суд дійшов до переконання, що незважаючи на складні та навіть неприязні стосунки між сторонами, регулярне спілкування позивачки з онукою не лише не перешкоджатиме її нормальному розвитку і вихованню, а і буде сприяти цьому, оскільки роль родичів старшого покоління у вихованні дітей є надзвичайно важливою. Відсутність діда та баби з боку матері в житті дитини не відповідає її інтересам. Зважаючи на викладене, суд приймає до уваги в цілому висновок № 101-5894/02 Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації як органу опіки та піклування від 28.07.2020 року і покладає його в основу судового рішення у справі щодо доцільності встановлення позивачці графіку спілкування з онукою як такого, що в цілому відповідає інтересам дитини, проте з певним уточненням. Так суд вважає, що з урахуванням того, що за життя матері дитини [PERSON] між дитиною [PERSON] та бабою [PERSON] склалися дійсно родинні довірливі стосунки, що на протязі значного часу дитина [PERSON] проживала в сім"ї [PERSON] за місцем її проживання в с. Уланів Хмільницького району, що дитина у певний період часу перебувала на вихованні та утриманні [PERSON] та її чоловіка [PERSON] - зокрема під час хвороби [PERSON] і до дня її смерті - з травня 2018 року до травня 2019 року, часу у три місяці спілкування онуки [PERSON] з бабою [PERSON] (шість спілкувань) у присутності батька [PERSON] , буде достатньо для повного відновлення довіри та родинних почуттів дитини до баби [PERSON] . На думку суду такий графік відповідає найкращому забезпеченню інтересів дитини, оскільки при регулярних зустрічах впродовж трьох місяців дитина подолає емоційне відчуження і погодиться на більш тривале перебування з позивачкою в подальшому. Ураховуючи згоду відповідача [PERSON] висловлену під час судового засідання на участь позивача [PERSON] у вихованні та спілкуванні з онукою [PERSON] на умовах та за графіком визначеним у висновку Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації від 28.07.2020 року, то суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог в частині зобов`язання відповідачів не чинити позивачці перешкоди у спілкуванні з онукою [PERSON] . Разом з тим, суд вважає за необхідне у судовому рішенні роз"яснити сторонам у справі, що вони не вправі діяти всупереч інтересам дитини, зокрема [PERSON] у майбутньому не вправі перешкоджати бабі [PERSON] брати участь у вихованні онуки та у спілкуванні з нею, не допускати протиправних дій та негативних розмов стосовно [PERSON] та членів її сім"ї, а [PERSON] зобов"язана дотримуватися режиму харчування, лікування, розвитку та відпочинку дитини, а також не допускати протиправних дій та негативних розмов стосовно батька дитини [PERSON] та членів його сім"ї. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача [PERSON] на користь позивача підлягає стягненню документально підтверджений розмір судових витрат в сумі 768,40 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial