Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-05 00:00:00

[PERSON] звернувся до Рівненського міського суду Рівненської області із позовом до Державного підприємства "Рівненський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації", в якому просить стягнути з Державного підприємства "Рівненський регіональний центр стандартизації, метрології та сертифікації" на користь [PERSON] надбавку до посадового окладу за відомчу заохочувальну відзнаку Держспоживстандарту - нагрудний знак "За заслуги" у розмірі 21345,00 грн.. Позовні вимоги обгрунтовані тим, що згідно наказу №17-к від 02.07.1984 він був прийнятий на посаду старшого техніка Ровенської лабораторії держнагляду за стандартами і вимірювальною технікою. На посаду старшого інженера з метрології відділу перспективного розвитку стандартизації і метрології Ровенської лабораторії держнагляду за стандартами і вимірювальною технікою був переведений відповідно до наказу №09-к від 01.02.1985. Ровенський центр стандартизації і метрології перейменовано на Рівненський державний центр стандартизації, метрології і сертифікації, який перейменовано на Державне підприємство "Рівненський регіональний центр стандартизації, метрології та сертифікації", який, у свою чергу, перейменовано на Державне підприємство "Рівненський регіональний центр стандартизації, метрології та сертифікації". Відповідно до наказу №03-к від 27.01.2017 він був звільнений з посади провідного інженера з метрології сектору метрологічного забезпечення вимірювання температурних та теплофізичних величин, фізико-хімічного складу і властивостей речовин, оптико-фізичних величин ДП "Рівнестандартметрологія" за власним бажанням у зв"язку з виходом на пенсію у відповідності до ст. 38 КЗпП України. 06.02.2017 був прийнятий на роботу на посаду провідного інженера з метрології ДП "Рівнестандартметрологія", згідно наказу №05-к від 03.02.2017, з якої був звільнений 06.02.2020 у зв"язку із закінченням строку трудового договору у відповідності до п. 2 ст. 36 КЗпП України. Також вказує, що наказом Держспоживстандарту України від 06.03.2007 №60-к його нагороджено нагрудним знаком "За заслуги" та видано відповідне посвідчення. У зв"язку з такою нагородою він отримував надбавку до посадового окладу у період з березня 2007 року до червня 2018 року. Проте, з липня 2018 року виплата такої надбавки була припинена. При звільненні з роботи у лютому 2020 року, відповідачем також не проведено остаточного розрахунку (надбавки до посадового окладу). Відтак вважає, що розмір невиплаченої відповідачем надбавки до посадового окладу за відомчу заохочувальну відзнаку Держспоживстандарту - нагрудний знак "За заслуги" в період з липня 2018 року по січень 2020 року складає 21345,00 грн.. 01 вересня 2020 року представником відповідача подано заперечення на позовну заяву (вх.№41215/20), в якому просили відмовити в задоволенні позову, вказуючи, що встановлення надбавки за високу професійну майстерність, відзначену відомчою відзнакою Держспоживстандарту України нагрудним знаком "За заслуги" у розмірі 15% до посадового окладу [PERSON] провідному інженеру з метрології, було зазначено в наказах виданих по Підприємству від 28.04.2017 року № 57 та від 30.11.2017 року № 160. Виплати провідному інженеру з метрології [PERSON] надбавки до посадового окладу за відомчу заохочувальну відзнаку Держспоживстандарту - нагрудний знак "За заслуги", були припинені у зв"язку з втратою чинності наказу по підприємству від 30.11.2017 року № 160 на підставі якого фінасово-економічним відділом здійснювались розрахунки. Окрім того зазначила, що підприємство самостійно визначає в колективному договорі перелік і порядок нарахування надбавок, які виплачуватимуться працівникам і вони не належать до обов"язкових. Ухвалою суду від 09 червня 2020 року прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі, перше судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 09 липня 2020 року з повідомленням (викликом) сторін. Визначено сторонам строк для подання відзиву на позовну заяву, відповіді, заперечень та пояснень. Ухвалою суду від 07 вересня 2020 року задоволено клопотання позивача [PERSON] про витребування доказів у відповідача для огляду в судовому засідання. Ухвалою суду від 05 жовтня 2020 року відповідно до ч. 6 ст. 95 ЦПК України Правила внутрішнього трудового розпорядку ДП "Рівнестандартметрологія", прийняті на зборах трудового колективу (протокол №1 від 28.04.2007), у п. 6.2 яких передбачено встановлення надбавки в розмірі до 15% посадового окладу працівникам, нагородженим нагрудним знаком "За заслуги", Зміна №1 до Правил внутрішнього трудового розпорядку ДП "Рівнестандартметрологія", прийняті на зборах трудового колективу (протокол №1 від 03.07.2015), визнано доказом, який не береться судом до уваги. В судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовні вимоги з підстав викладених у позові, просили позов задоволити. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, просила відмовити в задоволенні позову. Заслухавши виступи учасників справи, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з"ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об"єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне. У відповідності до положень статей 55, 124 Конституції України та статті ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов"язків, передбачених законом. Суд на підставі ст. ст. 12, 13, 81 ЦПК України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що Ровенський центр стандартизації і метрології перейменовано на Рівненський державний центр стандартизації, метрології і сертифікації, який перейменовано на Державне підприємство "Рівненський регіональний центр стандартизації, метрології та сертифікації", який в подальшому перейменовано на Державне підприємство "Рівненський регіональний центр стандартизації, метрології та сертифікації". Згідно записів трудової книжки вбачається, що [PERSON] перебував у трудових відносинах з Державним підприємством "Рівненський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації" з 1984 року та займав різні посади. На підставі наказу №02-к від 06 лютого 2020 року [PERSON] був звільнений з роботи у зв"язку із закінченням строку трудового договору у відповідності до п. 2 ст. 36 КЗпП України, що стверджується записом №21 в трудовій книжці. Відповідно до Наказу Дерспоживстандарту України від 06 березня 2007 року №60-к, [PERSON] нагороджено нагрудним знаком "За заслуги" та видано відповідне посвідчення. Заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу, що визначено ст. 1 Закону України "Про оплату праці". Так, стаття 2 Закону України "Про оплату праці" визначає структуру заробітної плати наступним чином. Основна заробітна плата. Це - винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов"язки). Вона встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців. Додаткова заробітна плата. Це - винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій. Інші заохочувальні та компенсаційні виплати. До них належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства, або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми. Пленум Верховного Суду України у пунктах 7, 8 постанови "Про практику застосування судами законодавства про оплату праці" від 24.12.1999 р. за № 13 роз"яснив, що оскільки відповідно до ст.97 КЗпП форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні ставки, схеми посадових окладів, умови запровадження й розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами, установами, організаціями самостійно в колективному договорі, а у випадку, коли його не укладено, - власником або уповноваженим ним органом за погодженням із профспілковим органом, що представляє інтереси більшості працівників або, за його відсутності, - з іншим органом, уповноваженим на представництво трудовим колективом, з урахуванням загальних положень законодавства про оплату праці, суд у разі вирішення спорів з цих питань має з"ясовувати, чи були і як саме вони врегульовані у зазначеному порядку та чи було при цьому додержано норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною й галузевою (регіональною) угодами. При їх недодержанні застосовуються відповідно норми і гарантії, передбачені законодавством, генеральною, галузевою (регіональною) угодами.. Аналогічні положення містяться у частинах 1, 2 ст. 15 Закону України "Про оплату праці", за якими форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною, галузевими (міжгалузевими) і територіальними угодами. У разі, коли колективний договір на підприємстві не укладено, роботодавець зобов"язаний погодити ці питання з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником), що представляє інтереси більшості працівників, а у разі його відсутності - з іншим уповноваженим на представництво органом. Конкретні розміри тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок робітникам, посадових окладів службовцям, а також надбавок, доплат, премій і винагород встановлюються з урахуванням вимог, передбачених ч.1 ст.15 Закону України "Про оплату праці". Статтею 10 КЗпП України врегульовано, що колективний договір укладається на основі чинного законодавства, прийнятих сторонами зобов"язань з метою регулювання виробничих, трудових і соціально-економічних відносин і узгодження інтересів трудящих, власників та уповноважених ними органів. Згідно норм ст. 13 КЗпП України колективний договір може передбачати додаткові порівняно з чинним законодавством і угодами гарантії, соціально-побутові пільги. У колективному договорі встановлюються взаємні зобов"язання сторін щодо регулювання виробничих, трудових, соціально-економічних відносин, зокрема: плати праці, встановлення форм, системи, розмірів заробітної плати та інших видів трудових виплат (доплат, надбавок, премій та ін.). Відповідно до ст. 1 Закону України "Про колективні договори і угоди" колективний договір, угода укладаються на основі чинного законодавства, прийнятих сторонами зобов"язань з метою регулювання виробничих, трудових і соціально-економічних відносин і узгодження інтересів працівників та роботодавців. Згідно зі ст. 5 Закону України "Про колективні договори і угоди" умови колективних договорів і угод, укладених відповідно до чинного законодавства, є обов"язковими для підприємств, на які вони поширюються, та сторін, які їх уклали. Умови колективних договорів або угод, що погіршують порівняно з чинним законодавством становище працівників, є недійсними, і забороняється включати їх до договорів і угод. Судом встановлено, що між роботодавцем і профспілковим комітетом Державного підприємства "Рівненський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації" укладений Колективний договір на 2016 - 2020 роки, який зареєстровано Управлінням праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Рівненської міської ради за №4267/66 від 01.04.2016. Згідно п.3.18 Колективного договору, визначено встановити розміри доплат і надбавок до тарифних ставок і посадових окладів, відповідно до вимог чинної Галузевої угоди (Додаток 7). Пунктом 7 розділу "Надбавки" Переліку доплат і надбавок до тарифних ставок і посадових окладів працівників підприємства передбачено надбавку за відомчу заохочувальну відзнаку - нагрудний знак Держспоживстандарту України "За заслуги" у розмірі до 15% посадового окладу (додаток 7 до Колективного договору). Як вбачається із розрахункових листів в період з квітня 2007 року по червень 2018 року включно, [PERSON] до розрахунку заробітної плати була нарахована доплата за заслуги. В період з липня 2018 року по січень 2020 року нарахування доплати до розрахунку заробітної плати за заслугу відсутні, що стверджується розрахунковими листами. Отже, при звільненні з роботи у червні 2020 року позивач не отримав від відповідача остаточного розрахунку, а саме надбавки до посадового окладу. Відповідно ст. 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.. Згідно ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном; ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини (зокрема, наприклад, справа "Суханов та Ільченко проти України" заяви № 68385/10 та 71378/10, а також справа "Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам II проти Німеччини", заява N9 42527/98 тощо) "майно" може являти собою "існуюче майно" або засоби, включаючи "право вимоги" відповідно до якого заявник може стверджувати, що він має принаймні "законне сподівання"/"правомірне очікування" (legitimate expectation) стосовно ефективного здійснення права власності. Європейський Суд неодноразово вказував, що володінням, на яке поширюються гарантії ст. 1 Протоколу №1 є також майнові інтереси, вимоги майнового характеру, соціальні виплати, щодо яких особа має правомірне очікування, що такі вимоги будуть задоволені. Таким чином, з огляду на те, що право людини на заробітну плату гарантоване Конституцією України, нормами КЗпП, Законам України "Про оплат упраці", а позивач знаходився з відповідачем в трудових відносинах до 02 червня 2020 року, при звільненні не отримав всі належні йому платежі, майнові вимоги позивача щодо їх отримання відповідають критеріям правомірних очікувань в розумінні практики Європейського Суду. Посилання відповідача на те, що виплати позивачу надбавки до посадового окладу за відомчу заохочувальну відзнаку Держспоживстандарту - нагрудний знак "За заслуги", були припинені у зв"язку з втратою чинності наказу по підприємству від 30.11.2017 року № 160 на підставі якого фінасово-економічним відділом здійснювались розрахунки, суд не приймає до уваги, оскільки належних доказів зазначеного суду не представлено. Згідно Довідки Державного підприємства "Рівненський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації", розмір посадового окладу (тарифу) провідного інженера з метрології [PERSON] за період з липня 2018 року до дня йог озвільненні з роботи становив: 6950 грн. згідно наказу по підприємсту від 27.06.2018 №77; 7250 грн. згідно наказу по підприємству від 30.11.2018 №151; 8000 грн. згідно наказу по підприємству від 27.06.2019 №90; 8400 грн. згідно наказу по підприємству від 29.11.2019 №162. Суд погоджується із розрахунком наведеним позивачем, згідно якого розмір невиплаченої надбавки до посадового окладу за відомчу заохочувальну відзнаку Держспоживстандарту - нагрудний знак "За заслуги" за період з липня 2018 року по січень 2020 року становить 21345,00 грн.. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позовні вимоги обгрунтовані та підлягають до задоволення повністю. На підставі ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об"єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв"язок доказів в їх сукупності. В порядку ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України з відповідача на користь держави підлягає до стягнення судовий збір у розмірі 840,80 грн.. На підставі викладеного,

Outcome: approved