Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-27 00:00:00

[PERSON] (далі по тексту - позивач) звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] (далі по тексту - відповідач), треті особи - Шевченківський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві (далі по тексту - третя особа 1), Служба у справах дітей Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації (далі по тексту - третя особа 2, Служба у справах дітей), відповідно до якого, з урахуванням заяви 31.05.2021, просив виключити з актового запису № 753 від 28.04.2009 про народження дитини [PERSON] , [INFO] , який вчинено Відділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, відомості про батьківство відповідача [PERSON] , [INFO] як батька дитини. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 08.05.2018 загинула рідна сестра позивача - [PERSON] , [INFO] , яка на момент смерті мала малолітню доньку, [PERSON] , [INFO] та доводиться позивачеві племінницею. Після смерті матері дитина проживає разом з позивачем та його родиною, перебуває на утриманні позивача, позивач був призначений її опікуном. Відповідач, відомості про батьківство якого зазначені у актовому записі про народження дитини, не є її біологічним батьком, дитиною не цікавиться, матеріально не забезпечує, має іншу родину. Відомості про його батьківство були включені до актового запису на підставі ч. 2 ст. 122 СК України. Не зважаючи на вказані обставини, відповідач 14.05.2018 звернувся із заявою до Служби у справах дітей та був призначений опікуном малолітньої [PERSON] . Проте з цього часу дитиною не цікавиться, матеріальної допомоги не надає, однак має свій матеріальний інтерес, оскільки у власності сестри позивача на момент смерті перебувало нерухоме майно. У свою чергу, дитина живе з позивачем та його родиною та виявляє бажання і в подальшому проживати у вказаній сім`ї. За таких обставин, з метою захисту інтересів дитини позивач звернувся до суду з вказаним позовом на підставі ст. 135, 136 СК України. Відповідач відзив до суду не надав. 10.07.2018 ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Кондратенко О.О. позовну заяву залишено без руху. 17.09.2018 ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Кондратенко О.О. відкрито провадження по справі, справу призначено до підготовчого судового засідання. На підставі Розпорядження керівника апарату Шевченківського районного суду м. Києва № 01-08-1015 від 12.10.2020 вказану справу передано до провадження судді Мальцева Д.О.26.03.2021 ухвалою суду відмовлено у задоволенні заяви позивача про забезпечення позову. 14.10.2020 ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Мальцева Д.О. справу прийнято до свого провадження по справі та призначено у підготовче засідання. 30.09.2019 від представника третьої особи 1 надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. 12.04.2021 від представника третьої особи 1 надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. 21.05.2021 від представника третьої особи 1 надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. 31.05.2021 від представника позивача надійшла заява про зміну уточнення позовних вимог. 07.06.2021 ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Мальцева Д.О. задоволено клопотання представника позивача та витребувано у ТОВ «МАМА-ПАПА» завірену належним чином копію висновку генотипоскопічного дослідження № 24597 від 13.11.2019. 09.07.2021 до суду надійшла на виконання вимог ухвали суду від 07.06.2021 копія висновку генотипоскопічного дослідження № 24597 від 13.11.2019. 06.08.2021 ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Мальцева Д.О. закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті. 16.08.2021 від представника третьої особи 1 надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. 21.09.2021 від представника третьої особи 1 надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. 27.09.2021 до суду надійшла заява відповідача про визнання позовних вимог. 28.09.2021 у судовому засіданні до матеріалів справи залучено направлену засобами електронного зв`язку заяву відповідача про визнання позовних вимог. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити у повному обсязі. Відповідач у судове засідання не з`явився, однак надав до суду заяву про визнання позовних вимог та розгляд справи за його відсутності. Представник третьої особи 1 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином, через канцелярію суду надав заяву, відповідно до якої справу просив розглядати за його відсутності. Представник третьої особи 2 у судовому засіданні проти задоволення позову не заперечував. Суд, перевіряючи обґрунтованість позовних вимог, встановив наступні фактичні обставини. Згідно Свідоцтва про народження Серія [NUMBER] та Актового запису про народження № 753, зробленого 28.04.2009 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, батьками [PERSON] , [INFO] зазначені: [PERSON] та [PERSON] (Свідоцтво про народження Серія [NUMBER] , актовий запис № 753). Судом також встановлено, що дошлюбне прізвище [PERSON] - « [PERSON] ». Крім того, [PERSON] є рідною сестрою [PERSON] , що підтверджується матеріалами справи (копією свідоцтва про народження позивача та [PERSON] ). За таких обставин дитина [PERSON] доводиться племінницею [PERSON] . [INFO] [PERSON] , [INFO] померла (Свідоцтво про смерть Серія [NUMBER] , актовий запис № 8082). Після смерті сестри постало питання щодо подальшого піклування про дитину, її виховання, матеріального забезпечення. Позивач пояснив, що наразі дитини проживає разом з його родиною, перебуває на його утриманні, позивач про неї піклується, виховує, матеріально забезпечує. У свою чергу, відповідач з моменту народження до дитини до цього часу не виявляє батьківського піклування до дитини, матеріально не забезпечує. Крім того, відповідач не є рідним батьком дитини. Позов про стягнення аліментів сестрою позивача також не пред`являвся. Позивач є найближчим родичом дитини [PERSON] та має намір і в подальшому опікуватись її долею, дитина прихильна до нього та його родини, а відтак останній, з метою захисту прав та інтересів племінниці, звернувся до суду з позовом про виключення відомостей про відповідача як про батька [PERSON] . Судом встановлено, що підставою запису відомостей про батька дитини в актовому записі про народження зазначено актовий запис про шлюб № 4889 від 19.10.1991, складений Центральним відділом державної реєстрації шлюбів ГТУЮ у м. Києві. З актового запису вбачається, що державна реєстрація народження дитини проведена без пред`явлення паспорта батька. Одночасно в актовому записі вказано, що мати з батьком у шлюбі не перебуває, актовий запис про розірвання шлюбу № 482 від 29.07.2008, складений спеціалістом відділу реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, що підтверджується належним чином листом Шевченківського районного у м. Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану від 10.01.2019 за № 334/16.12-38, а також копією Актового запису про народження дитини від 28.04.2009 № 753. Відповідно до Висновку генотипоскопічного дослідження від 13.11.2019 № 24597, виконаного Медико-генетичним центром «Мама Папа» за результатами проведеного дослідження (аналіз ДНК на батьківство), біологічне батьківство учасника [PERSON] , [INFO] відносно учасника [PERSON] , [INFO] в рамках проведеного дослідження виключається. Крім того, відповідач у своїй заяві від 23.09.2021 позовні вимоги визнав. Так згідно із статтею 18 Конвенції про права дитини, батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Відповідно до ч. 1-2 ст. 122 СК України, дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя. Відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України, при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою. Відповідно до п. 18 Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року № 52/2 з відповідними змінами (далі по тексту - Правила), якщо мати дитини не перебуває у шлюбі та немає спільної заяви батьків, прізвище та громадянство батька дитини зазначається за прізвищем та громадянством матері, а власне ім`я та по батькові - за вказівкою матері у заяві про державну реєстрацію народження. Графи актового запису про народження "Дата народження", "Місце проживання" в розділі "Відомості про батька" у цьому випадку не заповнюються. Згідно зі ст.128 Сімейного Кодексу України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 Сімейного Кодексу України, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Відповідно до п. п. 20 п. Правил, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Відповідно до ст. 134 Сімейного Кодексу України на підставі заяви осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження. При цьому, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК України). Відповідно до ч. 2, 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. При цьому, відповідно до вимог ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За змістом ст. 76, 77 ЦПК України, суд встановлює наявність або відсутність обставин, котрими обґрунтовують свої вимоги і заперечення сторони, на підставі доказів, які містять інформацію щодо предмета доказування. Відповідно до ч. 2 ст. 89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Згідно п. 1 ч. 5 ст. 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. Враховуючи встановлені у справі обставини, оцінюючи належність, допустимість, достатність, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, зважаючи на визнання відповідачем даного позову, а також враховуючи найкращі інтереси дитини, суд дійшов висновку, що вимога позивача про виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батька є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved