Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-12 00:00:00

Уточнившись з позовними вимогами [PERSON] звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовом до Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про захист прав споживача, відновлення залишку коштів на рахунках та зупинення нарахування штрафних санкцій. В обґрунтування позову вказує, що 05.11.2010 року між ним - [PERSON] та AT КБ «Приватбанк» був укладений Кредитний договір б/н. 09.10.2013 року йому було відкрито картковий рахунок № [NUMBER] в АТ КБ «Приватбанк» та видано кредитну картку № [NUMBER] із початковим кредитним лімітом 1500 грн., про що було зроблено автоматичну відмітку в системі Банку відповідача про укладення угоди № SAMDN52000112746331 з додатковими рахунками до угоди. 20.12.2014 року йому (позивачу) було відкрито картковий рахунок № [NUMBER] в АТ КБ «Приватбанк» для отримання пенсії, про що зроблено автоматичну відмітку в систему Банку відповідача про укладення угоди № SAMDNWFC00012959645 з додатковими рахунками до угоди. Також вказує, що 30.01.2018 року близько 14.00 год. на бульварі Шевченка в центральній частині міста Черкаси, у нього було викрадено телефон «SAMSUNG G3», ІМЕІ [NUMBER] із встановленою сім-карткою оператора мобільного зв`язку «Київстар» з номером [NUMBER] . На момент викрадення телефону 30.01.2018 року на його кредитній картці AT «ПРИВАТБАНК» № [NUMBER] існувала заборгованість в сумі 1863 грн. 34 коп. До його рахунків в АТ КБ «Приватбанк» був прикріплений фінансовий номер телефону [NUMBER] , який був встановлений на викраденому телефоні. Також на цьому ж телефоні був встановлений мобільний додаток Приват, яким він (позивач) користувався. В цей же день, 30.01.2018 року, він зателефонував на гарячу лінію АТ КБ «Приватбанк» за номером [NUMBER] та намагався заблокувати всі свої рахунки. Оператор Банку підтвердила блокування вказаних карток та послуги Приват24, а також повідомила його про те, що 30.01.2018 року з кредитною карткою № [NUMBER] були проведені фінансові операції та з неї знято 39539 грн. 16 коп. Окрім того, шахраями було замовлено за допомогою сервісу «Миттєва розстрочка» та отримано на вказаний картковий рахунок грошові кошти - 18000 грн. Також оператор Банку повідомила, що саме в момент блокування його рахунків були спроби зняти з рахунку ці 18000 грн., наданих за допомогою сервісу «Миттєва розстрочка». Вказані кошти в розмірі 18000 грн. так і залишились на його (позивача) рахунку після блокування рахунків і саме за рахунок них була частково погашена створена шахраями кредитна заборгованість перед банком (39539 грн. 16 коп. - 18000 грн. = 21539 грн. 16 коп.), яка після проведення вказаних операцій становила 21539 грн. 16 коп. Також вказує, що йому було видано виписку по картковому рахунку в AT КБ «Приватбанк» № [NUMBER] , з якої вбачалось, що невідомою особою з його картки проведено ряд операцій по зняттю готівки на загальну суму 39524 грн. 16 коп. Такі операції по зняттю грошей з картки були проведено за допомогою послуги авторизованої системи Приват24 «Знаття готівки в банкоматі» без картки за допомогою авторизації за фінансовим номером телефону». При цьому всі його банківські картки в AT КБ «ПриватБанк» знаходились у мене і він користувався ними відповідно до Умов та правил надання банківських послуг. Оскільки він (позивач) вказаних Правил не порушував, пін-коди та іншу особову інформацію стосовно зазначених платіжних карт нікому не передавав, в телефоні цю інформацію також не зберігав, можна зробити висновок, що злочинець, який викрав його телефон, зламав його пароль для доступу до особистого акаунту Приват24 і таким чином отримав доступ до його банківських рахунків, з яких викрав кредитні кошти. 31.01.2018 року після 09.00 год. він звернувся до відділення AT КБ «Приватбанк», яке розташоване по бул. Шевченка в м. Черкаси та повідомив спеціалісту з обслуговування клієнтів про ситуацію, яка сталася. В службі безпеки АТ КБ «Приватбанк» йому надали фотознімки з камер спостереження банкомату, що розташований в магазині «Прем`єр» на розі вулиць Надпільна-Добровольського в м. Черкаси, однак камера закрита стороннім предметом і обличчя особи, яка знімала кошти, не видно. В цей же день, 31.01.2018 року в зв`язку з викраденням телефону та вчинення із його використанням шахрайських дій з його банківськими рахунками в AT КБ «Приватбанк», він звернувся із заявою про вчинений злочин до Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області, відомості по якій були внесені до ЄРДР за № 12018251010000799 та кваліфікацією за ч. 1 190 КК України. Крім того, 31.01.2018 року він також звернувся до сервісного центру мобільного оператора «Київстар», де відновив свою втрачену сім-картку. Із деталізації по локальним та роумінговим дзвінкам по його викраденому номеру оператора мобільного зв`язку «Київстар» [NUMBER] вбачається, що невідомою особою, вже після викрадення його телефону, із викраденого номеру були здійснені декілька дзвінків, а саме: 30.01.2018 року о 18:25 год. та о 21:20 год. по номеру «[NUMBER]», який є офіційним номером AT КБ «Приватбанк». Більш за все під час цих дзвінків шахраями і було отримано доступ до його банківських рахунків, оскільки саме в цей час були здійснені перші шахрайські транзакції з його рахунками в AT КБ «Приватбанк». Таким чином, у зв`язку з злочинною недбалістю та незабезпеченням AT КБ «Приватбанк» належної безпеки його особистих даних, вказаний банк надав можливість шахраям 30.01.2018 року зняти з його рахунків кошти на загальну суму 39524 грн. 16 коп. Також вказує, що на даний час триває досудове розслідування по факту шахрайських дій з його банківськими рахунками в AT КБ «Приватбанк» з використанням його викраденого мобільного телефону, в ході якого підтверджено факт викрадення у нього 30.01.2018 року телефону «SAMSUNG G3», ІМЕІ [NUMBER] із сім-карткою мобільного оператора «Київстар» з номером [NUMBER] і сім-карткою іншого мобільного оператора з номером [NUMBER] та подальшого вчинення з використанням вказаного мобільного телефону шахрайських дій щодо його банківських рахунків в AT КБ «Приватбанк», в результаті чого невстановленими особами було привласнено грошові кошти на загальну суму 39524 грн. 16 коп. Відповідно до довідок, виданих AT КБ «Приватбанк» № NTU0505EPCMPA7DG від 31.01.2018 року та № MK6KD74Q391QB9T1 від 21.02.2018 року, № 8GCDCG39CF9MOU62 № 9D5939UQATOIFJMU від 19.12.2018 року рух коштів по його (позивача) рахунках в АТ КБ «Приватбанк» 30.01.2018 року (після викрадення мобільного телефону позивача) відбувався наступним чином: в Приват-24 шахраями було здійснено перекази із кредитної картки № [NUMBER] на картку№ [NUMBER] кредитних коштів банку в сумі 30000 грн. і 8000 грн. В подальшому через мережу банкоматів кредитні кошти в розмірі 39539 грн. 16 коп. були несанкціоновано списано та знято з його карткових рахунків. Таким чином, після виконання вказаних операцій борг перед банком кредитній картці № [NUMBER] становив 41387 грн. 50 коп., сума якого виникла при додаванні 39539 грн. 16 коп., які було знято шахраями та 1863 грн. 34 коп. - його (позивача) заборгованості, яка виникла до викрадення мобільного телефону. Крім того, в цей же час невідома особа, з використанням його карткового рахунку № [NUMBER] та пін-коду, що був змінений без його відому, скористалася сервісом «Миттєва розстрочка» на суму 18000 грн., але вказані кошти так і залишилися на його картковому рахунку після блокування рахунків і саме за рахунок них була частково погашена створена шахраями заборгованість перед банком, в зв`язку з чим залишок заборгованості складає 23382 грн. 50 коп. 20.02.2018 року він погасив заборгованість в сумі 1863 грн. 34 коп. по його кредитній картці AT КБ «Приватбанк» № [NUMBER] , яка існувала до вчинення шахрайських дій з його банківськими рахунками в AT КБ «Приватбанк» 30.01.2018 року. Тому з урахуванням цієї проплати заборгованість складає 21519 грн. 16 коп. Також вказує, що кошти замовлені шахраями за сервісом «Миттєва розстрочка» в сумі 18000 грн. залишились на його рахунку після блокування рахунків і саме за рахунок них була частково погашена створена шахраями кредитна заборгованість перед банком. Однак йому внаслідок вказаних дій нараховується платіж за користування коштами в сумі 18000 грн. за сервіс «Миттєва розстрочка» в розмірі 2414 грн. 88 коп. щомісячно та застосовуються інші штрафні фінансові санкції за непогашення заборгованості по його кредитній картці, яка виникла з вини шахраїв. Відповідно до довідки, виданої AT КБ «Приват Банк» № 8GCDCG39CF9MOU62 від 19.12.2019 року розмір кредитної заборгованості станом на 19.12.2018 року становить 74215 грн. 57 коп., яка складається з наступного: 21 519 грн. 16 коп. - тіло кредиту; 11681 грн. 09 коп. - заборгованість по відсотках за користування кредитом; 16866 грн. 52 коп. - заборгованість за пенею; 24148 грн. 80 коп. - платежі за послугою «Миттєва розстрочка». Вказує, що він з метою досудового вирішення спору він неодноразово звертався до відповідача з заявами про відновлення балансу на його рахунках, який був до вчинення з ними шахрайських дій, а також про зупинення нарахування відсотків та пені за користування кредитними коштами, якими він насправді не користувався, однак відповідач жодних дій для відновлення його законних прав не вжив. Таким чином, AT КБ «Приватбанк» не тільки не відновлює його порушені права, не повертає викрадені кошти на його рахунки, а і застосовує до нього штрафні санкції, як до боржника нараховує проценти та пеню на викрадені кошти, внаслідок чого заборгованість зростає. Частиною 1 ст. 1071 ЦК України встановлено, що банк може списати грошові кошти з рахунку клієнта на підставі його розпорядження. Частиною 2 згаданої статті встановлено, що грошові кошти можуть бути списані з рахунку клієнта без його розпорядження лише на підставі рішення суду, а також у випадках, встановленому законом чи договором між банком і клієнтом. Статтею 1073 ЦК України встановлено, що у разі безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунку банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збиті якщо інше не встановлено законом. Частиною 3 ст. 1092 ЦК України передбачено, якщо порушення банком правил розрахункових операцій спричинило помилковий переказ банком грошових коштів, банк несе відповідальність відповідно до цього Кодексу та закону. У відповідності до п. 39.1 ст. 39 Закону України «Про платіжні системи та переказ грошей Україні» суб`єкти переказу зобов`язані виконувати встановлені законодавством України та правила платіжних систем вимога щодо захисту інформації, яка обробляється за допомогою цих платіжних систем. Еквайер та емітент повинні проводити моніторинг з метою ідентифікації помилкових неналежних переказів. У відповідності до п. 32.3.2 ст. 32 Закону України «Про платіжні системи та переказ грошей Україні» у разі переказу з рахунка платника без законних підстав, за ініціативою неналежні стягувана, з порушенням умов доручення платника на здійснення договірного списання або внаслідок інших помилок банку повернення платнику цієї суми здійснюється у встановленому закон судовому порядку. Відповідно до Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» неналежний отримувач - особа, якій без законних підстав зарахована сума переказу на її рахунок а видана їй у готівковій формі. Згідно з Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» неналежний переказ - рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини ініціатора переказу, який не є платником відбувається її списання з рахунка неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежне отримувача чи видача йому суми переказу в готівковій чи майновій формі. Неналежний платник - особа, з рахунка якої помилково або неправомірно переказана сума коштів. Вказує, що п. 39.2.3 ст. 39 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» відповідач не забезпечив дотримання вимог законодавства та не виконав зобов`язань перед позивачем, як володільцем банківського рахунку. Відповідно до ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороні (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин) цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або ін заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правоч може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). Відповідно до ст. 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування. Якщо у зв`язку із вчиненням недійсного правочину другій стороні або третій особі завдано збитків та моральної шкоди, вони підлягають відшкодуванню винною стороною. Правові наслідки недійсності нікчемного правочину, які встановлені законом, не можуть змінюватися за домовленістю сторін. Вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину може бути пред`явлена будь-якою заінтересованою особою. Відповідно до ст. 236 ЦК України нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення. Вказує, що має місце порушення AT КБ «Приватбанк» вищезазначених норм цивільного законодавства України, спеціальних правових норм, в тому числі Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України № 705 від 05.11.2014 року. Також вказує, що вимоги даної постанови щодо повідомлення Банку про блокування електронне платіжного засобу (банківської картки) та повідомлення про викрадення у нього мобільного телефону він виконав 30.01.2018 року, тобто невідкладно, в день викрадення мобільного телефону з фінансовим номером, на якому був встановлений додаток «Приват24». Однак незважаючи на його численні особисті, письмові та телефонні звернення на адресу AT КБ «Приватбанк» щодо відсутності (недоведеності) його вини у втраті мобільного телефону, здійсненні внаслідок цього незаконного зняття з банкомату грошових коштів, неврахуванні тих обставин, що банківські картки та пін-коди викрадені у нього не були, тобто не були доступні шахраям, Банк відмовляється нести відповідальність за проведення вказаної операції та не виконує його вимоги щодо повернення на його банківський рахунок незаконно знятих коштів та скасування штрафних санкцій. А тому, просить: - зобов`язати AT КБ «Приватбанк» припинити нарахування за картковим рахунком [NUMBER] та всіма додатковими рахунками за угодою № SAMDN52000112746331 від 09.10.2013 року відповідно до Договору № б/н від 05.11.2010 року в AT КБ «ПриватБанк» [PERSON] відсотків, пені, щомісячних платежів за послугою «Миттєва розстрочка» та інших штрафних санкцій за користування використаним кредитним лімітом, що утворився внаслідок проведення фінансових операцій (транзакцій) 30.01.2018 року; - зобов`язати AT КБ «Приватбанк» скасувати нараховані в період з 30.01.2018 року по день винесення рішення суду за рахунком № [NUMBER] та всіма додатковими рахунками угодою №SAMDN52000112746331 від 09.10.2013 року відповідно до Договору № б/н від 05.11.2010 року в АТ КБ «ПриватБанк» [PERSON] , відсотків, пені, щомісячних платежів за послугою «Миттєва розстрочка» та інших штрафних санкцій за користування використаним кредитним лімітом що утворився внаслідок проведення фінансових операцій (транзакцій) 30.01.2018 року; - зобов`язати AT КБ «Приватбанк» відновити залишок коштів на рахунку № [NUMBER] та всіма додатковими рахунками за угодою № SAMDN52000112746331 від 09.10.2013 року відповідно до Договору № б/н від 05.11.2010 року в AT КБ «ПриватБанк» [PERSON] до того стану, в якому він був перед виконанням фінансових операцій 30.01.2018 року, тобто станом 29.01.2018 року, врахувавши внесену позивачем плату на суму 1863 грн. 34 коп. Судові витрати просить покласти на відповідача. Відповідно до автоматизованого розподілу даної судової справи між суддями від 27.12.2018 року передано судді Шиповичу В.В. Ухвалою судді Шиповича В.В. від 02.01.2019 року відкрито провадження у справі та визначено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 29.01.2019 року представником АТ КБ «Приватбанк» - Назаренком С.М. подано відзив на позовну заяву [PERSON] в обґрунтування якого останній вказує, що відповідач -АТ КБ «Приватбанк» не погоджується з даним позовом, оскільки позивачем [PERSON] порушено ряд умом передбачених Правилами та умовами надання банківських послуг. Так, відповідно до Умов та Правил надання банківських послуг Банк не несе відповідальності у випадку, якщо інформація про рахунки Клієнта, Карту, контрольну інформацію Клієнта, відправленому в SMS - повідомленні ПІН - коді, Ідентифікаторі користувача, паролях системи Приват24 або проведених Клієнтом операціях стане відомо іншим особам внаслідок несумлінного виконання Клієнтом умов їхнього зберігання і використання та/або прослуховування або перехоплення інформації у каналах зв`язку під час використання цих каналів. Клієнт несе відповідальність у повному обсязі за всі операції супроводжуються авторизацією, до моменту письмової заяви Клієнта про блокування картки /рахунку/ на рух коштів, номера мобільного телефону на надання банківських послуг. Клієнт відповідає за усі операції в повному обсязі, здійснені у підрозділах Банку, через пристрої самообслуговування, систему MobileBanking, систему Приват-24 з використанням передбачених цими Умовами засобів його ідентифікації та аутентифікації. (п. 1.1.1 39 Умов «Ідентифікація клієнта в Приват 24» є введення імені користувача і пароля) Клієнт зобов`язаний підтримувати в актуальному стані номер свого мобільного телефону та інші контактні дані, що є у розпорядженні Банку. У разі їхньої зміни інформувати про це Банк у термін не пізніше 15 днів з моменту їхньої зміни. У разі втрати Картки /ПІНа/ постійного пароля /одноразових паролів або виникнення в Власника підозр, що Картка /ПІН/ постійний пароль /одноразові паролі могли бути загублені, або виникнення ризику несанкціонованого використання Картки /ПІНа/ постійного пароля /одноразових паролів Власник повинен негайно виконати одну з наступних дій: звернутися до Банку за телефонами: [NUMBER] , [NUMBER] (безкоштовно); подати до Банку письмову заяву про втрату Картки (у разі втрати Картки). Якщо Картка підключена до послуги MobileBanking, виконати дії, необхідні для припинення дії Картки відповідно до Керівництва з використання системи MobileBanking. Власник відповідає за усі операції з Карткою, зроблені по дату одержання Банком усного повідомлення про втрату Картки включно за умови подання до Банку письмової заяви про втрату Картки протягом трьох календарних днів з дати усного повідомлення; по дату одержання Банком письмової заяви про втрату Картки включно за відсутності усного повідомлення або у разі порушення строку подачі письмової заяви; по дату одержання Банком повідомлення про втрату Картки, відправленого відповідно до Керівництва з використання системи MobileBanking, включно. Вказує, що вина АТ КБ «Приватбанк» в порушенні правил розрахункових операцій передбачених ст. 1092 ЦК України відсутня. А відповідно і підстав для задоволення позову немає. Тому просив відмовити [PERSON] в задоволенні позову до АТ КБ «Приватбанк» про припинення нарахування відсотків, пені та відновлення стану рахунку. Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 29.01.2019 року задоволено клопотання про витребування доказів, витребувано в АТ КБ «Приватбанк» наступні докази: інформацію про те, чи змінювалися 30.01.2018 року пароль для входу у Приват-24, пін-коди платіжних карток, та інші ідентифікаційні дані (зокрема, але не виключно - кодове слово) [PERSON] за фінансовим номером телефону [NUMBER] , із зазначенням їх часу та способу; інформацію про те, чи проводилась службова перевірка за зверненнями [PERSON] 30-31 січня 2018 року до АТ КБ «Приватбанк» щодо банківських операцій проведених 30.01.2018 року від його імені та з його рахунками (із зазначенням результатів такої перевірки; звукозапису телефонних розмов 30.01.2018 року між операторами Call-центру Банку та абонентом із номером [NUMBER] , який є фінансовим телефоном [PERSON] ); інформацію, про те, чи надходили 30.01.2018 року до системи Приват-24 запити із телефону з номером [NUMBER] , який є фінансовим телефоном [PERSON] , із зазначенням ІР-адрес; фото- та/або відеозаписів з банкомату 5775 розташованого у м. Черкаси по вул. Ільїна, 474 (магазин «Прем`єр») у період з 16:00 год. до 16:20 год. та з 19:30 год. до 19:45 год. 30 січня 2018 року, тобто у період коли відбувалося зняття коштів із рахунку [PERSON] . 06.02.2019 року позивачем [PERSON] подано відповідь на відзив на позовну заяву. Згідно розпорядження від 13.05.2019 року (№ 15) за підписом керівника апарату Придніпровського районного суду м. Черкаси Дзюман Л.В., проведено повторний автоматизований розподіл даної справи. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.05.2019 року - справу передано для розгляду судді Придніпровського районного суду м. Черкаси Скляренко В.М. Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 17.05.2019 року справу прийнято до провадження судді Скляренко В.М., визначено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 03.07.2019 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті. В судовому засіданні позивач [PERSON] та його представники - [PERSON] , [PERSON] позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили їх задовольнити. В судовому засіданні представник відповідача ПАТ КБ «Приватбанк» - Назаренко С.М. просив відмовити в задоволенні позову в зв`язку з його безпідставністю. Також просив врахувати доводи, викладені у відзиві на позовну заяву, а також те, що діями відповідача - АТ КБ «Приватбанк» не було завдано шкоди позивачеві, оскільки переказ коштів неможливий без знання особистої інформації клієнта. Суд, заслухавши пояснення позивача [PERSON] та його представників - [PERSON] , [PERSON] , пояснення представника АТ КБ «Приватбанк» - Назаренка С.І., дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про задоволення позову, виходячи із наступного. Відповідно до ст. 4 ЦПК України ст. 15 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. За змістомст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України). Частиною другою статті 95 ЦПК України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. В судовому засіданні вставлено, що 05.11.2010 року позивач [PERSON] підписавши Анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в Приватбанку, погодився та ознайомився та ознайомився з Умовами та Правилами надання банківських послуг у Закритому акціонерному товаристві Комерційний банк «Приватбанк» надав свою згоду на те, що Заява з Умовами та Правилами надання банківських послуг, Правилами користування платіжною карткою та Тарифами Банку складають Договір, укладений між ним та відповідачем. Такими чином між позивачем та Закритим акціонерним товариством Комерційний банк «Приватбанк», правонаступником якого є Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк», був укладений Кредитний договір, відповідно до умов якого Банк надав позивачеві кредитний ліміт на платіжну картку, зі сплатою відсотків за користування кредитом на суму залишку заборгованості з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. 09.10.2013 року позивачу [PERSON] було відкрито картковий рахунок № [NUMBER] в АТ КБ «Приватбанк» та видано кредитну картку № [NUMBER] із початковим кредитним лімітом 1500 грн., про що було зроблено автоматичну відмітку в системі Банку відповідача про укладення угоди № SAMDN52000112746331 з додатковими рахунками до угоди. 20.12.2014 року позивачу [PERSON] було відкрито картковий рахунок № [NUMBER] в АТ КБ «Приватбанк» для отримання пенсії, про що зроблено автоматичну відмітку в систему Банку відповідача про укладення угоди № SAMDNWFC00012959645 з додатковими рахунками до угоди. Вказані обставини підтверджуються матеріалами справи та не заперечувались представником відповідача. Також в судовому засіданні встановлено, що [PERSON] користувався даними картками відповідно до Умов і правил надання банківських послуг, які є невід`ємною частиною договору. До його рахунків позивача в АТ КБ «Приватбанк» був прикріплений фінансовий номер телефону [NUMBER] . 30.01.2018 року близько 14.00 год. по бульвару Шевченка в центральній частині міста Черкаси в позивача [PERSON] було викрадено телефон «SAMSUNG G3», ІМЕІ [NUMBER] із встановленою сім-карткою оператора мобільного зв`язку «Київстар» та з номером [NUMBER] . В цей же день, 30.01.2018 року позивач зателефонував на гарячу лінію АТ КБ «Приватбанк» за номером [NUMBER] для блокування своїх рахунків та дізнався, що 30.01.2018 року з його кредитною карткою № [NUMBER] були проведені фінансові операції та знято грошові кошти. Крім того, було замовлено за допомогою сервісу «Миттєва розстрочка» та отримано на вказаний картковий рахунок грошові кошти - 18000 грн., які не були зняті з рахунку в зв`язку з його блокуванням. Як вбачається з виписок по карткових рахунках в AT КБ «Приватбанк» № [NUMBER] та № [NUMBER] за період з 30.01.2018 року по 31.01.2018 року по вказаним карткам було проведено ряд операцій по збільшенню кредитного ліміту до 42000 грн., переказу грошових коштів на іншу карту через IVR-меню та зняттю готівки (а.с. 13-16). В зв`язку з цим, 31.01.2018 року позивач [PERSON] звертався до правоохоронних органів, а саме до Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, відомості про яке були внесені до ЄРДР 01.02.2018 року за ч. 1 ст. 190 КК України, досудове розслідування по якому на даний час триває (а.с. 11). В подальшому, а саме 02.02.2018 року, 06.02.2018 року позивач [PERSON] звертався до АТ КБ «Приватбанк» із заявами в яких вказував що транзакції по його карткових рахунках 30.01.2018 року відбулися без його відому та просив повернути грошові кошти на карткові рахунки. Також просив не нараховувати штрафних санкцій та відсотків на суму кредитів, які він не отримував. Листами №20.1.0.0/7-20180317/2544 від 20.03.2018 року №20.1.0.0/7-20180303/6409 від 20.03.2018 року вимоги [PERSON] були залишені без задоволення. Як вбачається із претензії АТ КБ «Приватбанк» до [PERSON] заборгованість останнього за Договором № SAMDN52000112746331 від 09.10.2013 року складає станом на 21.12.2018 року 67064 грн. 93 коп. (а.с. 203). Як вбачається з клопотання АТ КБ «Приватбанк» від 20.06.2019 року, останній на виконання ухвали суду про надання інформації повідомляє, що у комплексах Банку наявна залишкова інформація про зміну пароля, ймовірно така зміна проводилася за допомогою номеру [NUMBER] , який за даними Банку, належить [PERSON] . Ідентифікаційні дані 30.01.2018 року ймовірно змінювалися лише в частині фінансового номеру. Через те, що пройшло більше року інформація не збереглася. Це видно лише за допомогою залишкової історії, в якій міститься інформація з приводу того, що з номеру [NUMBER] було знято ознаку фінансового саме 30.01.2018 року. У цей же день було обрано новий фінансовий номер, а саме: [NUMBER] . За 30.01.2018 року відсутні СМС на номери [NUMBER] , [NUMBER] отже зміна пін-коду відстежити не можливо. Також вказує, що службова перевірка за фактом звернень позивача 30.01.2018-31.01.2018 року до АТ КБ «Приватбанк» про здійснення трансакцій та зняття готівки з його рахунків в АТ КБ «Приватбанк» невідомою особою 30.01.2018 року не проводилася. Також вказує, що в комплексах Банку діалоги з клієнтом 30.01.2018 року не збереглися. Більш того звукозапис розмови Клієнта з Банком 30.01.2018 року за допомогою номеру [NUMBER] не може існувати, оскільки вищезазначений номер було викрадено в Клієнта саме 30.01.2018 року. Скоріш за все Клієнт звертався за допомогою з іншого засобу зв`язку, через те ця інформація не збереглася. Єдиний діалог вже 01.02.2018 року, термін дзвінку 2хв. 58 секунд. Темою діалогу було отримання фотоматеріалів з приводу зняття грошових коштів з банкомату. 30.01.2018 року з вказаного номеру зв`язку [NUMBER] запити до системи Приват-24 не надходили. Також вказує, що записи з відеокамер, які встановлені в банкоматі відсутні. Але зазначені відео надавалися слідчому СВ Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області. На відео не було видно хто саме знімав грошові кошти. У комплексах Банку наявна інформація з приводу того, що грошові кошти знімалися з використанням картки Клієнта, а також введенням паролю. У Клієнта був проведений переказ особистих коштів 30.01.2018 року з картки № [NUMBER] на картку № [NUMBER] . Переказ на свою картку [NUMBER] через IVR-меню - 31202 грн. 08 коп., комісія 1200 грн. 08 коп. Переказ на свою картку [NUMBER] через IVR-меню - 8322 грн. 08 коп., комісія 320 грн. 08 коп. Зняття готівки в АТМ було з картки [NUMBER] з її присутністю, ознака введення PIN - вводився. 30/01/2018 16:12:46 30/01/2018 А10 S DB -8,000.00 UAH - 8,000.00 22,900.00 240002 6011 CACS5775 UKR Зняття готівки в банкоматі: магазин " Прем`єp" Черкаси, вул. Ільїна, д. 474, 30/01/2018 16:13:46 30/01/2018 А10 S DB - 8,000.00 UAH - 8,000.00 14,900.00 314003 6011 CACS5775 UKR Зняття готівки в банкоматі: магазин " Прем`єp" Черкаси, вул. Ільїна, д. 474, 30/01/2018 16:14:33 30/01/2018 А10 S DB - 4,000.00 UAH - 4,000.00 10,900.00 476004 6011 CACS5775 UKR Зняття готівки в банкоматі: магазин " Прем`єp" Черкаси, вул. Ільїна, д. 474, 30/01/2018 19:38:56 30/01/2018 А10 S DB - 8,000.00 UAH - 8,000.00 10,860.00 523006 6011 CACS5775 UKR Зняття готівки в банкоматі: магазин " Прем`єp" Черкаси, вул. Ільїна, д. 474, 30/01/2018 19:39:46 30/01/2018 А10 S DB - 8,000.00 UAH - 8,000.00 2,860.00 653007 6011 CACS5775 UKR Зняття готівки в банкоматі: магазин " Прем`єp" Черкаси, вул. Ільїна, д. 474, 30/01/2018 19:40:36 30/01/2018 А10 S DB - 2,000.00 UAH - 2,000.00 860.00 285008 6011 CACS5775 UKR Зняття готівки в банкоматі: магазин " Прем`єp&quot; Черкаси, вул. Ільїна, д . 474 (а.с. 155-163). Відповідно до ст. 526, 530, 610, ч. 1 ст. 612 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином, у встановлений термін, відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). За ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до ч. 1 ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд суду і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до статті 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунку клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Згідно з пунктом 37.2 статті 37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» у разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов`язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню у розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними. Відповідно до частин 7, 8, 9 розділу VI «Загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками» Положення про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05.11.2014 року № 705, емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для притягнення її до цивільно-правової відповідальності. Зазначене узгоджується із правовим висновком, викладеним Верховним Судом України у постанові від 13.05.2015 року в справі № 6-71цс15. Також у постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 20.06.2018 року у справі №699/16-ц (провадження №61-16504св18) та від 05.12.2018 року у справі № 754/15020/15-ц (провадження № 61-22283св18) зроблено висновок, що «користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для притягнення її до цивільно-правової відповідальності. Така правова позиція була висловлена в постанові Верховного Суду України від 13.05.2015 року у справі № 6-71цс15 та в постанові Верховного Суду від 21.02.2019 року у справі №489/1649/17. Відповідно до ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з положеннями частини другої статті 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідачем АТ КБ «Приватбанк» не надано доказів на підтвердження вчинення позивачем [PERSON] дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою. Вказане свідчить про відсутність вини позивача, а тому відмова банку у відновлення залишку кредитних коштів та зупинення по нарахуванню відсотків та інших штрафних санкцій на кошти, які були списані з його рахунку, є неправомірною. Тому залишок коштів на рахунку № [NUMBER] та всіма додатковими рахунками за угодою № SAMDN52000112746331 від 09.10.2013 року в AT КБ «ПриватБанк» [PERSON] до того стану, в якому він був перед виконанням фінансових операцій 30.01.2018 року, тобто станом 29.01.2018 року підлягає відновленню із врахуванням внесеної позивачем 20.02.2018 року плати на суму 1863 грн. 34 коп. Крім того, підлягають до задоволення і вимоги позивача в частині зобов`язання відповідача - AT КБ «ПриватБанк» припинити нарахування за картковим рахунком [NUMBER] та всіма додатковими рахунками за угодою № SAMDN52000112746331 від 09.10.2013 року [PERSON] відсотків, пені, щомісячних платежів за послугою «Миттєва розстрочка» та інших штрафних санкцій за користування використаним кредитним лімітом, що утворився внаслідок проведення фінансових операцій (транзакцій) 30.01.2018 року та в частині скасування нарахованих за період з 30.01.2018 року по день винесення рішення суду за рахунком № [NUMBER] та всіма додатковими рахунками угодою №SAMDN52000112746331 від 09.10.2013 року відсотків, пені, щомісячних платежів за послугою «Миттєва розстрочка» та інших штрафних санкцій за користування використаним кредитним лімітом що утворився внаслідок проведення фінансових операцій (транзакцій) 30.01.2018 року, а також в частині скасування вже нарахованих вказаних санкцій за період з 30.01.2018 року по день винесення рішення. Разом з тим, враховуючи, що позивач [PERSON] звільнений від сплати судового збору в силу вимог Закону України «Про захист прав споживачів», то відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає до стягнення судовий збір у сумі 2114 грн. 40 коп.

Outcome: approved