Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-14 00:00:00

22.07.2019 р. адвокат Панасенко П.П. звернувся до суду в інтересах позивача [PERSON] , в якому просив:1) визнати незаконним та скасувати рішення комісії з питань квартирного обліку та розподілу житла виробничого підрозділу «Локомотивне депо Основа» регіональної філії «Південна залізниця» Акціонерного товариства «Укрзалізниця», оформлене протоколом №3 від 18.04.2019р. про зняття з квартирного обліку [PERSON] ; 2) зобов`язати Акціонерне Товариство «Українська залізниця» в особі Регіональної філії «Південна залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» відновити становище, що існувало до порушення та поновити [PERSON] на обліку осіб, які потребують поліпшення житлових умов та надання жилих приміщень у загальній черзі з 25.12.1984 року. При цьому посилався на те, що позивач разом з членами сім`ї (дружина та дві доньки - всього чотири особи) був взятий на квартирний облік по локомотивному депо Основа на підставі спільного рішення адміністрації та профспілкового комітету від 25.12.1984 року протокол №2, як ветеран праці, що проживає на житловій площі розміром нижче середньої забезпеченості, та перебував на обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов та надання житлових приміщень з 1984 року, тобто протягом 35 років. Згідно з протоколом №3 засідання комісії з питань квартирного обліку та розподілу житла виробничого підрозділу «Локомотивне депо Основа» регіональної філії «Південна залізниця» Акціонерного товариства «Укрзалізниця» позивача було знято з квартирного обліку потребуючих поліпшення житлових умов на підставі п.1, п.5 ст. 40 Житлового кодексу України, відповідно до п.17, підпункту 1 п.26 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм житлових приміщень, у зв`язку з тим, що [PERSON] , дочкою позивача, було відчужено квартиру, яка була її власністю з 28.11.2011р. по 15.02.2019р., а потім подарована своєму чоловіку [PERSON] та тим самим було погіршено житлові умови. Представник позивача Панасенко П.П. в судовому засіданні позов підтримав в повному обсязі та пояснив, що [PERSON] працював на залізниці з 01.08.1960р. і проживає за адресою: [ADDRESS] . Вказана квартира житловою площею 30,5 кв.м. належить на праві власності його дружині, [PERSON] , а підставою для постановлення [PERSON] на облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов та надання жилих приміщень було те, що позивач був ветераном праці, оскільки пропрацював більше 15 років на залізниці (останнє посвідчення від 24.01.1996р.), а в квартирі проживало чотири особи (дружина та дві доньки) і позивач був забезпечений жилою площею нижче за рівень, встановлений законодавством та потребував поліпшення житлових умов. Скільки метрів розраховувалось при постановці на облік на кожну особу не знає. Посилання щодо ветерана праці та потребу у поліпшенні житлових умов зазначено у характеристиці позивача від 07.02.1984р., протоколі профкому №15 від 11.04.1975р. а також у сумісному протоколі адміністрації та профспілкового комітету локомотивного депо ім.С.М.Кирова від 25.12.1984р. На час постановки на облік з позивачем проживала дружина та дві доньки. В подальшому у [PERSON] народився син, який був зареєстрований у 1990р., а донька [PERSON] була виписана у 1991р. В даний час разом з [PERSON] у вказаній квартирі також зареєстровані та проживають чотири особи: дружина - [PERSON] , донька - [PERSON] та онук - [PERSON] Донька позивача, [PERSON] на підставі договору дарування від 28.11.2011 року отримала в дар від [PERSON] квартиру [ADDRESS] та згідно договору дарування від 15.02.2019 передала вказану квартиру у власність своєму чоловіку [PERSON] , тобто на момент зняття з обліку, у члена сім`ї позивача цієї квартири не було. При цьому, кількість осіб, зареєстрованих та проживаючих за адресою: [ADDRESS] не зменшилась, а житлові умови позивача не покращились і забезпеченість житловою площею не зросла. 18.04.2019р. рішенням житлової комісії позивача та членів його родини було знято з квартирного обліку, яке ведеться Локомотивним депо Основа посилаючись на п.1,5 ст.40 ЖК України та п.п.17, 26 «Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм жилих приміщень в Українській РСР». Однак у цих пунктах зазначено, що особи знімаються з обліку, якщо відпали підстави для постановлення на облік, особи штучно погіршили житлові умови, що не порушувалось позивачем. На момент оскаржуваного рішення житлові умови позивача були такі ж як при постановленні на облік: чотири особи різної статі, а при відчуженні квартири житлові умови позивача не змінилися. Законом не передбачено зняття з квартирного обліку у разі вчинення угод особами, які знаходяться на квартирному обліку. Штучне погіршення передбачене ст.35 ЖК і відноситься лише до постановлення на облік, що зазначено в постанові Верховного суду від 31.10.2018р. [PERSON] не подавались будь які неправдиві свідчення чи відомості до житлової комісії. Квартира не відповідає санітарним нормам, а тому зняття позивача з обліку є безпідставним. У відзиві відповідач став розширювати підстави зняття позивача з обліку (п.25 Правил щодо неповідомлення про зміну умов проживання), що є неправомірним. До 2007р. житлова комісія перевіряла документи та відомості щодо стану родини, після чого перестала і була проведена лише у лютому 2019р., а позивач не повинен самостійно подавати будь які документи. Також у відзиві зазначено, що родина безпідставно знаходилась на обліку, оскільки норма житлової площі складає 5,5 м2, але в квартирі проживають чотири особи різної статі, що передбачено п.7 Правил. Підставою зняття з квартирного обліку стало виявлення порушення у 2011р. [PERSON] не повідомляв про дарунок квартири доньці, яка не мала до цього власності, оскільки це не передбачено. Поліпшення умов проживання були, але будь які відчуження власності не є підставою для зняття з обліку. Представник відповідача Прядка П.О. заперечував проти задоволення позову. У своєму відзиві на позовну заяву зазначив, що основними підставами для зняття з квартирного обліку позивача стало не штучне погіршення членом його сім`ї житлових умов, хоча і такий факт був врахований, а виявлення та підтвердження факту їх поліпшення у 2011 році, відсутність у позивача статусу ветерана праці на дату постановки на облік та перевищення показнику розміру житлової площі на кожного члена сім`ї на дату засідання комісії, у результаті яких відпали підстави для надання сім`ї позивача іншого житлового приміщення. Позивач порушив п.25 Правил і не надав інформації на підтвердження наявності підстав для його перебування на обліку осіб потребуючих поліпшення житлових умов. До набуття [PERSON] права власності на однокімнатну квартиру, розмір житлової площі в розрахунку на одного члена сім`ї складав 7,6 м2, а після набуття - в розрахунку на одного члена сім`ї 10,1 м2 та 14,9 м2 на [PERSON] . При цьому відповідно до постанови виконавчого комітету Харківської обласної ради народних депутатів та Президіуму обласної ради профспілок від 11.01.1985р., п.п.1 п.13 Правил в області (Харківській) здійснюється прийом на квартирний облік громадян, забезпечених житловою площею нижче рівня 5,5 м2 включно на кожного члена сім`ї. Позивач у позові посилається на п.10 ч.2 ст.16 ЦК України щодо способу захисту цивільних прав зокрема, шляхом визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Однак організаційно правова форма господарювання АТ «Українська залізниця» не може бути віднесена до органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування. Також представник відповідача зазначив, що житлова комісія встановила порушення і це було підставою зняття позивача з обліку. На момент постановлення на облік на кожного члена сім`ї позивача було більше ніж 7 м2, що перевищувало показник розміру житлової площі по Харківській області, а саме 5,5 м2 на кожного. Крім того, позивач, який відпрацював на підприємстві лише 15, а не 30 років (згідно закону України «Про основні засади ветеранів праці..»), не нагороджений медаллю та не мав посвідчення на момент постановки на квартирний облік. В архіві не збереглося положення про ветерана праці, а колективний договір на час прийняття на квартирний облік позивача не містив такої інформації. Представник 3-ї особи Харківської міської ради в судове засідання не з`явився надав до суду пояснення, що в управлінні обліку та розподілу житлової площі Департаменту житлового господарства Харківської міської ради відсутня інформація про зняття [PERSON] з квартирного обліку, оскільки відповідач на цей час не інформував про своє рішення, та просив відмовити в задоволенні позовних вимог. Вислухавши доводи представника позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню виходячи з наступного. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч.1 ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. За ч.ч.1,2,3 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно ч.1,3 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Згідно ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до ст.76 ЦПК України належними є докази, що містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Згідно з ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ст.78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. За ч.1,2 ст.229 ЦПК України суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті справи, показаннями свідків, оглянути речові докази. Докази, що не були предметом дослідження в судовому засіданні, не можуть бути покладені судом в основу ухваленого судового рішення. Способи захисту цивільних прав передбачені нормами ст.ст. 15, 16 ЦК України, ст.ст.1, 3, 5, 9, 22, 28, 33, 34, 35, 37-41, 52, 150, 191 ЖК України, п.п.1, 2, 5, 8, 9, 13, 14, 17, 20, 22, 25, 26, 33 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов та надання їм житлових приміщень в Українській РСР затверджених постановою Ради Міністрів Української РСР і Української республіканської ради професійних спілок від 11 грудня 1984 р. N 470. Згідно ст.ст. 1,3,5 ЖК України відповідно до Конституції СРСР і Конституції Української РСР громадяни Української РСР мають право на житло. Це право забезпечується розвитком і охороною державного і громадського житлового фонду, сприянням кооперативному та індивідуальному житловому будівництву, справедливим розподілом під громадським контролем жилої площі, яка надається в міру здійснення програми будівництва благоустроєних жител, наданням громадянам за їх бажанням грошової компенсації за належне їм для отримання жиле приміщення для категорій громадян, визначених законом, а також невисокою платою за квартиру і комунальні послуги. Житлові відносини в Українській РСР регулюються Основами житлового законодавства Союзу РСР і союзних республік та видаваними відповідно до них іншими актами житлового законодавства Союзу РСР, цим Кодексом та іншими актами житлового законодавства Української РСР. Державний житловий фонд перебуває у віданні місцевих Рад народних депутатів (житловий фонд місцевих Рад) та у віданні міністерств, державних комітетів і відомств (відомчий житловий фонд). Відповідно до Основ житлового законодавства Союзу РСР і союзних республік будинки відомчого житлового фонду в містах і селищах міського типу підлягають поступовій передачі до відання місцевих Рад народних депутатів у порядку і в строки, що визначаються Радою Міністрів СРСР і Радою Міністрів Української РСР. Жилі будинки, споруджені з залученням у порядку пайової участі коштів державних підприємств, установ, організацій, зараховуються (якщо інше не встановлено законодавством Союзу РСР) до житлового фонду місцевих Рад народних депутатів, коли функції єдиного замовника по спорудженню цих будинків виконував виконавчий комітет Ради народних депутатів. Відповідно ст.ст. 9,22,28 ЖК України громадяни мають право на одержання у безстрокове користування у встановленому порядку жилого приміщення в будинках державного чи громадського житлового фонду або на одержання за їх бажанням грошової компенсації за належне їм для отримання жиле приміщення для категорій громадян, визначених законом, або в будинках житлово-будівельних кооперативів. Забезпечення постійним житлом громадян, які відповідно до законодавства мають право на його отримання, може здійснюватися шляхом будівництва або придбання доступного житла за рахунок надання державної підтримки у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Громадяни мають право на приватизацію квартир (будинків) державного житлового фонду, житлових приміщень у гуртожитках, які перебувають у власності територіальних громад, або придбання їх у житлових кооперативах, на біржових торгах, шляхом індивідуального житлового будівництва чи одержання у власність на інших підставах, передбачених законом. Облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов, установлення черговості на одержання жилої площі, а також її розподіл у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюються під громадським контролем і з додержанням гласності. Під громадським контролем і з додержанням гласності здійснюються також облік громадян, які бажають вступити до житлово-будівельного кооперативу, встановлення черговості на вступ до кооперативу, вирішення питань про прийом громадян до членів кооперативу і надання їм жилих приміщень. Відповідно до Основ житлового законодавства Союзу РСР і союзних республік державний облік житлового фонду здійснюється за єдиною для Союзу РСР системою в порядку, встановлюваному Радою Міністрів СРСР. За ст.ст. 33,34,35 ЖК України Забезпечення жилими приміщеннями потребуючих поліпшення житлових умов членів житлово-будівельних кооперативів, громадян, які мають жилий будинок (квартиру) у приватній власності, та інших громадян, що проживають у цих будинках (квартирах). Потребуючі поліпшення житлових умов члени житлово-будівельних кооперативів, громадяни, які мають жилий будинок (квартиру) у приватній власності, та інші громадяни, що проживають у цих будинках (квартирах), забезпечуються жилими приміщеннями на загальних підставах. Потребуючими поліпшення житлових умов визнаються громадяни: 1) забезпечені жилою площею нижче за рівень, що визначається в порядку, встановлюваному Радою Міністрів Української РСР і Українською республіканською радою професійних спілок; 2) які проживають у приміщенні, що не відповідає встановленим санітарним і технічним вимогам; 3) які хворіють на тяжкі форми деяких хронічних захворювань, у зв`язку з чим не можуть проживати в комунальній квартирі або в одній кімнаті з членами своєї сім`ї. Перелік зазначених захворювань затверджується Міністерством охорони здоров`я Української РСР за погодженням з Українською республіканською радою професійних спілок; 4) які проживають за договором піднайму жилого приміщення в будинках державного або громадського житлового фонду чи за договором найму жилого приміщення в будинках житлово-будівельних кооперативів; 5) які проживають тривалий час за договором найму (оренди) в будинках (квартирах), що належать громадянам на праві приватної власності; 6) які проживають у гуртожитках. Громадяни визнаються потребуючими поліпшення житлових умов і з інших підстав, передбачених законодавством Союзу РСР і Української РСР. Громадяни, які потребують поліпшення житлових умов, беруться на облік для одержання жилих приміщень у будинках державного і громадського житлового фонду та вносяться до єдиного державного реєстру громадян, які потребують поліпшення житлових умов, порядок ведення якого визначає Кабінет Міністрів України. Громадяни, які штучно погіршили житлові умови шляхом обміну займаного жилого приміщення, його псування або руйнування, відчуження придатного і достатнього за розміром для проживання жилого будинку (частини будинку), а також громадяни, у яких потреба в поліпшенні житлових умов виникла внаслідок вилучення жилого приміщення, використовуваного для одержання нетрудових доходів (стаття 96), не беруться на облік потребуючих поліпшення житлових умов протягом п`яти років з моменту погіршення житлових умов. Не беруться на облік потребуючих поліпшення житлових умов працездатні особи, які не займаються суспільно корисною працею. Згідно ст.ст. 37-41 ЖК України облік потребуючих поліпшення житлових умов громадян, які працюють на підприємствах, в установах, організаціях, що мають житловий фонд і ведуть житлове будівництво або беруть пайову участь у житловому будівництві, здійснюється за місцем роботи, а за їх бажанням - також і за місцем проживання. Нарівні з ними беруться на облік громадяни, які залишили роботу на цих підприємствах, в установах, організаціях у зв`язку з виходом на пенсію. У випадках, передбачених законодавством Союзу РСР і Української РСР, працівники медичних, культурно-освітніх, торговельних та інших установ і організацій, які безпосередньо обслуговують трудовий колектив підприємства, установи, організації, та інші особи за їх бажанням беруться на облік потребуючих поліпшення житлових умов нарівні з робітниками і службовцями цього підприємства, установи, організації. Порядок обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, встановлюється законодавством Союзу РСР, цим Кодексом та іншими актами законодавства Української РСР. Громадяни беруться на облік потребуючих поліпшення житлових умов: за місцем проживання - виконавчим комітетом районної, міської, районної в місті, селищної, сільської Ради народних депутатів за участю громадської комісії з житлових питань, створюваної при виконавчому комітеті; за місцем роботи - спільним рішенням адміністрації підприємства, установи, організації чи органу кооперативної або іншої громадської організації і відповідного профспілкового комітету. При цьому беруться до уваги рекомендації трудового колективу. Рішення про взяття громадян на облік потребуючих поліпшення житлових умов за місцем роботи затверджується виконавчим комітетом районної, міської, районної в місті, селищної, сільської Ради народних депутатів. Діти-сироти та діти, позбавлені батьківського піклування, які досягли 16 років, а також особи з їх числа беруться відповідними органами місцевого самоврядування на облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов, за місцем їх походження або проживання до влаштування в сім`ї громадян, заклади для дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування. Громадяни перебувають на обліку потребуючих поліпшення житлових умов до одержання житлового приміщення, за винятком випадків, передбачених частиною другої цієї статті. Громадяни знімаються з обліку потребуючих поліпшення житлових умов у випадках: 1) поліпшення житлових умов, внаслідок якого відпали підстави для надання іншого жилого приміщення; 1-1) одноразового одержання за їх бажанням від органів державної влади або органів місцевого самоврядування грошової компенсації за належне їм для отримання жиле приміщення у встановленому порядку; 2) виїзду на постійне місце проживання до іншого населеного пункту; 3) припинення трудових відносин з підприємством, установою, організацією особи, яка перебуває на обліку за місцем роботи, крім випадків, передбачених законодавством Союзу РСР, цим Кодексом та іншими актами законодавства Української РСР; 4) засудження до позбавлення волі на строк понад шість місяців, заслання або вислання; 5) подання відомостей, що не відповідають дійсності, які стали підставою для взяття на облік, або неправомірних дій службових осіб при вирішенні питання про взяття на облік. У разі смерті громадянина, який перебував на обліку потребуючих поліпшення житлових умов, за членами його сім`ї зберігається право подальшого перебування на обліку. Таке ж право зберігається за членами сім`ї громадянина, який перебував на обліку у виконавчому комітеті місцевої Ради народних депутатів і був знятий з обліку з підстав, зазначених у пунктах 2 і 4 цієї статті. Зняття з обліку потребуючих поліпшення житлових умов провадиться органами, які винесли або затвердили рішення про взяття громадянина на облік. Про зняття з обліку потребуючих поліпшення житлових умов громадяни повідомляються у письмовій формі з зазначенням підстав зняття з обліку. Не знімаються з обліку потребуючих поліпшення житлових умов народні депутати України, які перейшли на постійну роботу у Верховну Раду України, і члени їх сімей за місцем попередньої роботи чи постійного проживання. Контроль за станом обліку на підприємствах, в установах, організаціях громадян, які потребують поліпшення житлових умов, здійснюється виконавчими комітетами місцевих Рад народних депутатів і відповідними органами професійних спілок. Відповідно до ст.52,150, 191 ЖК України жилі приміщення в будинках відомчого житлового фонду надаються громадянам за спільним рішенням адміністрації і профспілкового комітету підприємства, установи, організації, затвердженим виконавчим комітетом районної, міської, районної в місті, селищної, сільської Ради народних депутатів, а у випадках, передбачених Радою Міністрів СРСР, - за спільним рішенням адміністрації і профспілкового комітету з наступним повідомленням виконавчому комітетові відповідної Ради народних депутатів про надання жилих приміщень для заселення. Громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди. Житлові спори вирішуються відповідно до закону. Згідно п.п. 1,2,5 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов та надання їм житлових приміщень в Українській РСР затверджених постановою Ради Міністрів Української РСР і Української республіканської ради професійних спілок від 11 грудня 1984 р. N 470 правила регулюють облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм у безстрокове користування жилих приміщень у будинках державного і громадського житлового фонду, призначених для постійного проживання. Жилі приміщення надаються громадянам, які потребують поліпшення житлових умов, постійно проживають у даному населеному пункті (якщо інше не встановлено законодавством Союзу РСР і Української РСР), як правило, у вигляді окремої квартири на сім`ю. Потребуючі поліпшення житлових умов члени житлово-будівельних кооперативів, громадяни, які мають жилий будинок (частину будинків), квартиру у приватній власності, та інші громадяни, що проживають у цих будинках (частинах будинків), квартирах, забезпечуються жилими приміщеннями на загальних підставах. За п.п.8,9 Правил квартирний облік здійснюється, як правило, за місцем проживання громадян у виконавчому комітеті районної, міської, районної в місті, селищної, сільської Ради народних депутатів. Облік громадян, які працюють на підприємствах, в установах, організаціях, що мають житловий фонд і ведуть житлове будівництво або беруть пайову участь у житловому будівництві, здійснюється за місцем роботи, а за їх бажанням - також і в виконавчому комітеті Ради народних депутатів за місцем проживання. Відповідно до Основ житлового законодавства Союзу РСР і союзних республік ( v5150400-81 ) у випадках і в порядку, встановлюваних Радою Міністрів СРСР, цими Правилами та іншими актами Ради Міністрів УРСР, громадяни можуть бути взяті на облік і не за місцем їх проживання. Квартирний облік ведеться в цілому по підприємству, установі, організації. У виробничих, науково-виробничих та інших об`єднаннях облік може здійснюватися по структурних одиницях. З дозволу підприємств, організацій їх цехи та інші підрозділи, розташовані в іншому населеному пункті, можуть самостійно здійснювати облік своїх працівників і надавати їм жилі приміщення в порядку, передбаченому цими Правилами. Перелік підприємств, установ, організацій, а також їх відповідних частин (підрозділів), що здійснюють облік, затверджується спільним рішенням виконавчого комітету місцевої Ради і ради профспілок. Цей перелік уточнюється в міру необхідності. У випадках, передбачених пунктом 41 цих Правил, підприємства, установи, організації, які не здійснюють квартирний облік, ведуть контрольні списки своїх працівників, що перебувають на обліку в виконавчому комітеті місцевої Ради даного населеного пункту (додаток N 1). Згідно п.п. 13,14 Правил на квартирний облік беруться громадяни, які потребують поліпшення житлових умов. Потребуючими поліпшення житлових умов визнаються громадяни: 1) забезпечені жилою площею нижче за рівень, що визначається виконавчими комітетами обласних, Київської і Севастопольської міських Рад народних депутатів разом з радами профспілок. Цей рівень періодично переглядається вказаними органами; 2) які проживають у приміщенні, що не відповідає встановленим санітарним і технічним вимогам. Перелік випадків, коли жилі будинки (жилі приміщення) вважаються такими, що не відповідають санітарним і технічним вимогам, визначається Міністерством житлово-комунального господарства УРСР, Міністерством охорони здоров`я УРСР і Держбудом УРСР; 3) які хворіють на тяжкі форми деяких хронічних захворювань, у зв`язку з чим не можуть проживати в комунальній квартирі або в одній кімнаті з членами своєї сім`ї. Перелік зазначених захворювань затверджується Міністерством охорони здоров`я УРСР за погодженням з Українською республіканською радою професійних спілок. Порядок видачі медичних висновків зазначеним хворим встановлюється Міністерством охорони здоров`я УРСР; 4) які проживають за договором піднайму жилого приміщення в будинках державного або громадського житлового фонду чи за договором найму жилого приміщення в будинках житлово-будівельних кооперативів; 5) які проживають не менше 5 років за договором найму (оренди) в будинках (квартирах), що належать громадянам на праві приватної власності 6) які проживають у гуртожитках; 7) які проживають в одній кімнаті по дві і більше сім`ї, незалежно від родинних відносин, або особи різної статі старші за 9 років, крім подружжя (в тому числі якщо займане ними жиле приміщення складається більш як з однієї кімнати); 8) внутрішньо переміщені особи з числа учасників бойових дій відповідно до пунктів 19 і 20 частини першої статті 6 та особи з інвалідністю внаслідок війни, визначені в пунктах 10-14 частини другої статті 7, та члени їх сімей, а також члени сімей загиблих, визначені абзацами четвертим - восьмим, чотирнадцятим, шістнадцятим - двадцять другим пункту 1 статті 10 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" ( 3551-12 ). \Пункт 13 доповнено підпунктом 8 згідно з Постановою КМ N 861 ( 861-2016-п ) від 23.11.2016; в редакції Постанов КМ N 280 ( 280-2018-п ) від 18.04.2018, N 206 ( 206-2019-п ) від 20.02.2019 \ Тими, що потребують поліпшення житлових умов, визнаються також громадяни, які проживають у комунальних чи невпорядкованих стосовно умов даного населеного пункту квартирах: особи, які належать до осіб з інвалідністю внаслідок війни; особи, на яких поширюється чинність Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" (стаття 10) ( 3551-12 ); Герої Радянського Союзу, Герої Соціалістичної Праці, особи, нагороджені орденами Слави, Трудової Слави, "За службу Батьківщині у Збройних Силах СРСР" усіх трьох ступенів; учасники бойових дій та учасники війни; працівники, які тривалий час сумлінно пропрацювали на одному підприємстві, в установі, організації. \Абзац перший пункту 14 в редакції Постанови КМ N 467 ( 467-94-п ) від 08.07.94 \ Тривалість часу сумлінної роботи на одному підприємстві, в установі, організації встановлюється: для взяття на облік за місцем роботи - трудовим колективом підприємства, установи, організації, а за місцем проживання - виконавчим комітетом Ради народних депутатів даного населеного пункту разом з радою профспілки, але не може бути менше 15 років. До цього періоду включається також: 1) час, коли працівник підприємства, установи, організації перебував на строковій військовій чи альтернативній (невійськовій) службі або на виборній посаді за умови повернення після звільнення з військової служби чи закінчення повноважень по виборній посаді на місце попередньої роботи; \ Підпункт перший пункту 14 із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ N 848 ( 848-93-п ) від 11.10.93 \ 2) час роботи на іншому підприємстві, в установі, організації в разі їх реорганізації, а також переведення працівника за розпорядженням вищестоящих органів або за рішенням відповідних партійних, радянських, профспілкових та інших органів на роботу на новостворене підприємство, в організацію, розташовані у тому ж населеному пункті. За рішенням трудових колективів підприємств і організацій у колективних договорах можуть передбачатися для робітників та службовців, які мають право на першочергове одержання жилих приміщень, а також новаторів і передовиків виробництва, що добилися високих показників у праці й беруть активну участь у громадському житті, пільгові підстави визнання їх потребуючими поліпшення житлових умов при забезпеченні жилою площею за місцем роботи. \ Пункт 14 доповнено абзацом згідно з Постановою РМ N 241 ( 241-86-п ) від 03.07.86 \ Згідно п.п. 17,20,22 Правил громадяни, які штучно погіршили житлові умови шляхом обміну займаного жилого приміщення, його псування або руйнування, відчуження придатного і достатнього за розміром для проживання жилого будинку (частини будинку), квартири, а також громадяни, у яких потреба в поліпшенні житлових умов виникла внаслідок вилучення жилого приміщення, використовуваного для одержання нетрудових доходів (стаття 96 Житлового кодексу УРСР) ( 5464-10 ), не беруться на квартирний облік протягом п`яти років з моменту погіршення житлових умов. Не беруться на квартирний облік працездатні особи, які не займаються суспільно корисною працею. Громадяни, які забезпечені житлом шляхом виплати грошової компенсації (у тому числі всі особи, включені у розрахунок грошової компенсації) відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 19 жовтня 2016 р. N 719 ( 719-2016-п ), не беруться на квартирний облік протягом п`яти років з моменту забезпечення таким житлом. Громадяни беруться на квартирний облік: за місцем проживання - рішенням виконавчого комітету районної, міської, районної у місті, селищної, сільської Ради народних депутатів; за місцем роботи - спільним рішенням адміністрації підприємства, установи, організації чи органу кооперативної або іншої громадської організації і відповідного профспілкового комітету. При цьому беруться до уваги рекомендації трудового колективу. Рішення щодо взяття на квартирний облік повинно бути винесене у місячний строк з дня подання громадянином необхідних документів. Якщо на розгляд виконавчого комітету місцевої Ради або адміністрації підприємства, установи, організації чи органу кооперативної або іншої громадської організації і профспілкового комітету буде внесено пропозицію про відмову у взятті на облік, на засідання вказаних органів запрошується заявник. Громадяни вважаються взятими на квартирний облік: у виконавчому комітеті місцевої Ради народних депутатів - з дня винесення рішення виконавчого комітету, за місцем роботи - з дня винесення спільного рішення адміністрації підприємства, установи, організації чи органу кооперативної або іншої громадської організації і відповідного профспілкового комітету, затвердженого виконавчим комітетом місцевої Ради. При одночасному розгляді заяв кількох осіб їх черговість на одержання жилих приміщень визначається за датою подання ними заяви з необхідними документами. Якщо в один день подали заяви кілька осіб, їх черговість на одержання жилих приміщень визначається при прийнятті рішення з урахуванням житлових умов, стану здоров`я, трудової та громадської діяльності. За п.п.25,26,27 Правил виконавчі комітети місцевих Рад народних депутатів, підприємства, установи, організації щороку в період з 1 жовтня по 31 грудня проводять перереєстрацію громадян, які перебувають на квартирному обліку, в ході якої перевіряються їх облікові дані. Виявлені зміни вносяться в облікові справи громадян і книгу обліку осіб, які перебувають у черзі на одержання жилих приміщень. Зміни з питань, що належать до компетенції виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів, адміністрації підприємства, установи, організації (органу громадської організації) і профспілкового комітету, провадяться після прийняття рішень цими органами. Про внесені зміни заінтересованим особам направляється письмове повідомлення. Громадяни перебувають на квартирному обліку до одержання жилого приміщення, за винятком випадків, передбачених у цьому пункті. Громадяни знімаються з квартирного обліку у випадках: 1) поліпшення житлових умов, внаслідок якого відпали підстави для надання іншого жилого приміщення; 2) виїзду на постійне місце проживання до іншого населеного пункту; 3) припинення трудових відносин з підприємством, установою, організацією особи, яка перебуває на обліку за місцем роботи, крім випадків, передбачених законодавством Союзу РСР, Житловим кодексом УРСР, пунктом 29 цих Правил та іншими актами законодавства Української РСР; 4) засудження до позбавлення волі на строк понад шість місяців, заслання або вислання; 5) подання відомостей, що не відповідають дійсності, які стали підставою для взяття на облік, або неправомірних дій службових осіб при вирішенні питання про взяття на облік; 6) скасування довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи; \Пункт 26 доповнено підпунктом 6 згідно з Постановою КМ N 861 ( 861-2016-п ) від 23.11.2016 \ 7) отримання грошової компенсації відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 19 жовтня 2016 р. N719 ( 719-2016-п) (Офіційний вісник України, 2016 р., N83, ст. 2742). \Пункт26 доповнено підпунктом 7 згідно з Постановою КМ N 119 ( 119-2017-п ) від 21.02.2017 \ Контроль за станом квартирного обліку на підприємствах, в установах, організаціях здійснюється виконавчими комітетами місцевих Рад народних депутатів і відповідними органами професійних спілок. Судом встановлено наступні обставини і відповідні їм правовідносини. [PERSON] 27.11.1984р. звернувся до начальника локомотивного депо ім.С.М.Кирова Південної залізничної дороги щодо направлення житлово побутової комісії для обстеження житлових умов для взяття його на квартирний облік з подальшим наданням житлової площі. При цьому [PERSON] повідомив, що працює в депо з 1960 року та проживає у квартирі [ADDRESS] житловою площею 30,5 кв.м. зі складом сім`ї чотири особи. Будинок належить житловому кооперативу «Швейник». (а.с.114) За довідкою житлового кооперативу «Швейник» від грудня 1984р. у двокімнатній ізольованій квартирі [ADDRESS] житловою площею 30,5 кв.м. проживають чотири особи: [PERSON] осн. 1935 р.н., [PERSON] ,1937 р.н. - чоловік, [PERSON] , - дочка, 1964 р.н., [PERSON] , - дочка, 1971 р.н. (а.с.111) Як вбачається з акту перевірки житлових умов заявника від 17.12.1984р. комісія у складі голови профкому Низова М.М., голови житлово побутової комісії Алексєєнко В.С. , члена житлово побутової комісії [PERSON] , проведено обстеження житлових умов [PERSON] , ветерана праці, який проживає разом з дружиною [PERSON] , на яку відкрито особовий рахунок, [PERSON] - дочкою, 1964 р.н., [PERSON] , - дочка, 1971 р.н., у двокімнатній квартирі [ADDRESS] житловою площею 30,5 кв.м., тобто на житловій площі низще середньої забезпеченості. (а.с.110) Згідно виписки з протоколу №2 сумісного засідання адміністрації та профспілкового комітету локомотивного депо ім.С.М.Кирова Південної ордена Леніна залізничної дороги від 25.12.1984р. [PERSON] ,1937 р.н. машиніста, ветерана праці, працюючого в депо з 1960року, який проживає у двокімнатній ізольованій квартирі [ADDRESS] житловою площею 30,5 кв.м. зі складом сім`ї чотири особи. Будинок належить житловому кооперативу «Швейник». Підстава ветеран праці проживає на житловій площі нижче середньої забезпеченості. (а.с.108) За характеристикою наданою до квартального сектору Червонозаводського РВК м.Харкова [PERSON] характеризується позитивно, відповідно до сумісної постанови президії профспілкового комітету та адміністрації локомотивного депо ім.С.М.Кирова від 11.04.1975р. (протокол №15) [PERSON] , який відпрацював 15 років є ветераном праці. (а.с.109) Квартира [ADDRESS] належить [PERSON] з 03.06.2016 р. (а.с.28) Згідно довідки ЖК «Швейник» від 10.07.2019р. за адресою [ADDRESS] зареєстровані та проживають чотири особи: [PERSON] осн. 1935 р.н., [PERSON] ,1937 р.н., [PERSON] , - дочка, 1964 р.н., [PERSON] - онук,1990 р.н. (а.с.29) За договором дарування від 28 листопада 2011р. посвідченому приватним нотаріусом ХМНО Гібадуловою Л.А. в р.№9964 [PERSON] (Дарувальник) безоплатно передала у власність, а [PERSON] прийняла в дар квартиру за [ADDRESS] , жилою площею 14,9 м2, загальною площею 34,6 м2. Зазначена квартира зареєстрована за [PERSON] 14.12.2011р. (а.с.30) Листом від 06.02.2019р. Виробничий підрозділ «Локомотивне депо Основа» Регіональної філії «Південна залізниця» АТ «Українська залізниця» звернувся на адресу [PERSON] з пропозицією про надання до 15.02.2019р. до відділу кадрів депо довідки з місця проживання про склад сім`ї та довідки з ХМБТІ про власність. Також зазначено, що в іншому випадку позивача буде знято з квартирного обліку. (а.с.181) Також, 12.02.2019р. житловою комісією «Локомотивне депо Основа» у складі голови профспілкового комітету Шурко С .С., голови житлово побутової комісії Середенко І.А. , голови цехкому Калантай С.О. , помічника начальника депо Козачуша Ю.А. було проведено обстеження житлових умов [PERSON] , який проживає разом з дружиною [PERSON] , на яку відкрито особовий рахунок, [PERSON] - дочкою, 1964 р.н., [PERSON] , - онуком, 1990 р.н., у двокімнатній квартирі [ADDRESS] житловою площею 30,5 кв.м., тобто на одну особу приходиться 7,6 кв.м. (а.с.183) Після того, за договором дарування посвідченим приватним нотаріусом ХМНО Колядою Ю.С. 15 лютого 2019р., [PERSON] (Дарувальник) безоплатно передала у власність, а [PERSON] прийняв в дар квартиру за [ADDRESS] , загальною площею 34,6 м2 , жилою площею 14,9 м2. Вказана квартира зареєстрована за [PERSON] 15.02.2019р.(а.с.31,75) [PERSON] для розгляду питання щодо знаходження на квартирному обліку 07.06.2019р. запропоновано надати до профспілкового комітету ВП «Локомотивного депо Основа» ксерокопію посвідчення «Ветеран праці» та копію трудової книжки. (а.с.72) [PERSON] 19.06.2019р. звертався зі скаргами до начальника виробничого підрозділу «Локомотивне депо Основа» Регіональної філії «Південна залізниця» АТ «Українська залізниця», голови первинної профспілкової організації Локомотивне депо Основа Регіональної філії «Південна залізниця» АТ «Українська залізниця», голови житлової комісії «Локомотивне депо Основа» Регіональної філії «Південна залізниця» АТ «Українська залізниця» щодо скасування рішення ВП «Локомотивне депо Основа» Регіональної філії «Південна залізниця» про зняття його з обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов та надання житлових приміщень; скасування рішення про розподіл вказаних квартир, за умови його існування та поновлення [PERSON] в черзі громадян, які потребують поліпшення житлових умов та надання житлових умов та в порядку його черги виділення квартири, як громадянину, який потребує поліпшення житлових умов. (а.с.33-41) Згідно сумісної постанови №355 від 22.11.1983р. «Про створення єдиного квартирного обліку на Харківському залізничному вузлі» у Червонозаводському РВК заведено облік черговиків які знаходяться на квартирному обліку у Локомотивному депо ім.Кірова. (а.с.58-60) За відповіддю відділу по обліку та розподілення житлової площі виконавчого комітету Харківської міської ради народних депутатів №КВ-2509/9 від 15.12.1983р. дозволено ведення самостійного квартирного обліку підрозділам залізничного вузла при Червонозаводському РВК, зокрема: у Локомотивному депо ім.Кірова. (а.с. 61) Згідно довідки виробничого підрозділу «Локомотивне депо Основа» Регіональної філії «Південна залізниця» від 09.08.2019р. Локомотивне депо ім.Кірова ст.Основа перейменовано у виробничий підрозділ «Локомотивне депо Основа» Регіональної філії «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця». (а.с. 63) За відповіддю ПАТ «Укрзалізниця» від 13.08.2018р. додаткового підтвердження повноважень щодо підписання спільних рішень засідань адміністрації та відповідних профспілкових органів з питань ведення квартирного обліку, а саме внесення змін в облікові справи працівників, зарахованих на квартирний облік, або виключення зі списків осіб, які потребують поліпшення житлових умов, Філія не потребує. (а.с. 64) Згідно протоколу №3 від 18.04.2019 р. спільного засідання керівництва та профкому ВП «Локомотивного депо Основа» РФ «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця» [PERSON] знято з квартирного обліку потребуючих поліпшення житлових умов на підставі пунктів 1, 5 статті 40 Житлового кодексу та пунктів 17, 26 Правил у зв`язку з тим, що [PERSON] , дочкою [PERSON] було відчужено шляхом укладення договору дарування квартири [PERSON] за адресою [ADDRESS] , чим було штучно погіршено житлові умови шляхом відчуження придатного і достатнього за розміром для проживання житла, внаслідок чого відпали підстави для надання [PERSON] та членам його сім`ї іншого житлового приміщення. (а.с.66) [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] листом від 18.04.2019р. виробничого підрозділу «Локомотивне депо Основа» Регіональної філії «Південна залізниця» повідомлено про зняття з обліку потребуючих поліпшення житлових умов на вищезазначених підставах. (а.с.65) Квартирний облік громадян, які потребують поліпшення житлових умов по місту Харкову, ведеться регіональною філією «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця» відповідно до п. 9 «Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм жилих приміщень в Українській РСР», затверджених постановою Ради Міністрів Української РСР і Української республіканської ради професійних спілок від 11.12.1984 № 470 (далі - Правила). Відповідно до пункту 9 Правил квартирний облік ведеться в цілому по підприємству, установі, організації, проте з дозволу підприємств, організацій їх підрозділи можуть самостійно здійснювати облік своїх працівників і надавати їм жилі приміщення в порядку, передбаченому цими Правилами. Перелік підприємств, установ, організацій, а також їх (підрозділів), що здійснюють облік, затверджується спільним рішенням виконавчого комітету місцевої Ради і ради профспілок. Цей перелік уточнюється в міру необхідності. Право ведення самостійного квартирного обліку по окремих підрозділах Південної залізниці було визначено спільною постановою керівництва Південної залізниці та президії Дорожньої профспілкової організації від 22.11.1983 № 355 та підтверджено листом виконавчого комітету Харківської міської ради народних депутатів від 15.12.83 № КВ-2509/09. Таке право, зокрема надавалось локомотивному депо ім. Кірова, довідка про етапи перейменування якого в виробничий підрозділ «Локомотивне депо Основа» регіональної філії «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця» (далі - Локомотивне депо Основа) знаходиться в матеріалах справи. Відповідно до запису під порядковим номером 52 книги обліку осіб, що перебувають в черзі на отримання житлових приміщень, яка ведеться та зберігається в Локомотивному депо Основа, [PERSON] та члени його родини (дружина [PERSON] , доньки [PERSON] та [PERSON] ) були прийняті на квартирний облік по локомотивному депо Основа, що було затверджено рішенням Червонозаводського районного виконкому від 26.02.1985 №143/2. З правового аналізу змісту п.п. 5) ч. 2 ст. 40 Житлового кодексу Української РСР (далі - Житловий кодекс) вбачається, що ним передбачено наявність у особи, яка перебуває на квартирному обліку, обов`язку надавати комісії з житлових питань актуальну інформацію про житлові умови, в яких проживає така особа та члени її родини. П. 25 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, що затверджені постановою Ради Міністрів Української РСР і Української республіканської ради професійних спілок від 11.12.1984 № 470 (далі - Правила), містить припис, відповідно до якого підприємства, установи, організації щороку мають проводити перереєстрацію громадян, які перебувають на квартирному обліку, в ході якої перевіряються їх облікові дані, а виявлені зміни вносяться в облікові справи громадян і книгу обліку осіб, які перебувають у черзі на одержання жилих приміщень. Аналогічної позиції дотримується Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, у своєму роз`ясненні від 22.01.2016 «Щодо зняття з квартирного обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов у разі не проходження такими перереєстрації» де наголошено, що відповідно до пункту 25 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм житлових приміщень в Українській РСР, затверджених постановою Ради Міністрів УРСР та Укрпрофради від 11.12.1984 № 470, на громадян покладено обов`язок щорічного, в період з 1 жовтня по 31 грудня, проходження перереєстрації та надання документів, що підтверджують наявність підстав для перебування на обліку потребуючих поліпшення житлових умов. Згідно матеріалів облікової справи №52, що ведеться у відокремленому підрозділі «Локомотивне депо Основа» регіональної філії «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця», які були додані до матеріалів справи відповідачем з відзивом на позовну заяву та позивачем з відповіддю на відзив, позивач дотримувався такого обов`язку лише у період 1986 - 2007 років, протягом 21 року надаючи поточну інформацію щодо умов проживання його та його родини (надавав довідки з місця роботи членів своєї родини, виписки з домової книги про склад сім`ї і прописку, тощо), однак з 2008 року припинив надавати будь-які дані та проводити звірки. Станом на 19.10.1994р. член сім`ї [PERSON] , 1971 р.н. в квартирі [ADDRESS] не мешкала. (а.с.167) З 15.11.2007р. даних згідно п.25 Правил про перереєстрацію позивача на квартирному обліку матеріали справи не містять. Згідно листа КП ХМБТІ від 18.02.2019р. №1054378 (а.с.182) на ім`я [PERSON] , [INFO] наявний запис про право приватної власності на кв. [ADDRESS] . Зокрема, позивач не повідомив комісію з питань квартирного обліку та розподілу житла Локомотивного депо Основа про виникнення в 2011 році у члена його сім`ї (доньки) [PERSON] права приватної власності на житло - однокімнатну квартиру за [ADDRESS] , загальною площею 34,6 м2 (жила площа 14,9 м2). Після набуття [PERSON] права приватної власності на однокімнатну ізольовану квартиру, розмір житлової площі (30,5 м2 житлова площа ізольованої двокімнатної квартири, що належить на праві приватної власності дружині позивача [PERSON] та розташована за адресою: [ADDRESS] ) в розрахунку на кожного з трьох членів родини позивача ( [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] ) склав 10,1 м2 на одну особу та 14,9 м2 на [PERSON] (житлова площа ізольованої однокімнатної квартири розташованої за адресою: [ADDRESS] ). При цьому, ст. 34 Житлового кодексу чітко визначено підстави для визнання громадян потребуючими поліпшення житлових умов, зокрема, до такої категорії відносяться громадяни, забезпечені жилою площею нижче за рівень, що визначається в порядку, встановлюваному Радою Міністрів Української РСР і Українською республіканською радою професійних спілок. П.п. 1 п. 13 Правил деталізовано положення статті 34 Житлового кодексу. Так відповідно до правової норми наголошеного пункту потребуючими поліпшення житлових умов визнаються громадяни забезпечені жилою площею нижче за рівень, що визначається виконавчими комітетами обласних, Київської і Севастопольської міських Рад народних депутатів разом з радами профспілок. Відповідно до п.3 Постанови виконавчого комітету Харківської обласної Ради народних депутатів та Президіуму обласної ради професійних спілок від 11.01.1985 №5 (далі - Постанова) визначено, що на підставі підпункту 1 пункту 13 Правил в Харківській області приймати на квартирний облік громадян, забезпечених жилою площею нижче рівня 5,5 м2 включно, в розрахунку на кожного члена сім`ї. Частиною 2 ст.40 Житлового кодексу та п. 1 п.26 Правил наголошено, що громадяни знімаються з обліку потребуючих поліпшення житлових умов у випадках поліпшення житлових умов, внаслідок якого відпали підстави для надання іншого жилого приміщення. 18.04.2019 позивач був знятий з квартирного обліку рішенням комісії з питань квартирного обліку та розподілу житла Локомотивного депо Основа (протокол №3 від 18.04.2019) на підставі пунктів 1, 5 статті 40 Житлового кодексу та пунктів 17, 26 Правил у зв`язку з тим, що [PERSON] , дочкою [PERSON] було відчужено шляхом укладення договору дарування квартири [PERSON] квартири [ADDRESS] , чим було штучно погіршено житлові умови шляхом відчуження придатного і достатнього за розміром для проживання житла, внаслідок чого відпали підстави для надання [PERSON] та членам його сім`ї іншого житлового приміщення. У відповіді на відзив та при наданні усних пояснень представник позивача не заперечував того факту, що донька позивача [PERSON] 28.11.2011, на підставі договору дарування квартири, набула право власності на квартиру [ADDRESS] , проте наголошував, що [PERSON] зазначена квартира 15.02.2019 на підставі договору дарування була передана у власність [PERSON] і кількість осіб, зареєстрованих та проживаючих за адресою: [ADDRESS] , не зменшилась та житлові умови [PERSON] не покращились, забезпеченість житловою площею не зросла. Також зазначалось про те, що він житлового законодавства України не порушував, будь-якого житла не отримував та не відчужував, у зв`язку з чим його безпідставно було знято з обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов та надання жилих приміщень. Однак наведене спростовується тим, що розмір житлової площі в розрахунку на кожного члена родини [PERSON] , без врахування відчуженого [PERSON] майна, склав 7,6 м2 (30,5м2/4 члена сім`ї) на одну особу, що перевищує норму визначену п.3 Постанови виконавчого комітету Харківської обласної Ради народних депутатів та Президіуму обласної ради професійних спілок від 11.01.1985 №5 на 2,1 м2, відтак позивач не може бути визнаним особою, що потребує поліпшення житлових умов у розумінні статті 34 Житлового кодексу. Доводи відповідача про те, що позивач на час взяття на квартирний облік не був ветераном праці, оскільки отримав посвідчення ветерана лише в січні 1996р. (а.с.11) суд до уваги не приймає, оскільки дата отримання посвідчення не свідчить про наявність з цього часу статусу ветерана, оскільки згідно п.14 Правил час добросовісної праці на одному підприємстві встановлюється для прийняття на облік за місцем праці - трудовим колективом підприємства та не може бути менш 15 років, а доказів з цього приводу (рішення профкому трудового колективу) згідно ст.ст.76-81 ЦПК України відповідачем не надано. Згідно з положеннями статті 81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на не вчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину не вчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів. Необхідність доводити обставини, на які учасник справи посилається як на підставу своїх вимог і заперечень в цивільному процесі є складовою обов`язку сприяти всебічному, повному та об`єктивному встановленню усіх обставин справи, що передбачає, зокрема подання належних доказів, тобто таких, що підтверджують обставини, які входять у предмет доказування у справі, з відповідним посиланням на те, які обставини цей доказ підтверджує. Виходячи з вищенаведеного, з огляду, що позивачем в установленому ЦПК України порядку не надано належних та допустимих доказів, які б підтверджували обставини на які останній посилається в якості підстав позову, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог. Оскільки в задоволенні позову відмовлено, то відповідно до ст.141 ЦПК України не вбачається підстав для відшкодування судових витрат, понесених позивачем. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed