Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-07 00:00:00

ПАТ «Хмельницькобленерго» звернулось до суду з позовом до [PERSON], посилаючись на те, що 26 жовтня 2004 року між ВАТ енергопостачальною компанією «Хмельницькобленерго» та [PERSON] було укладено договір купівлі-продажу квартири, який був посвідчений приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу та зареєстрований в реєстрі за № 6221. ПАТ "Хмельницькобленерго" є правонаступником всіх прав та зобов'язань ВАТ енергопостачальної компанії "Хмельницькобленерго" відповідно до рішення загальних зборів акціонерів ВАТ ЕК Хмельницькобленерго". За даним договором продавець зобов'язався передати у власність покупця, а покупець зобов'язався прийняти у власність квартиру під номером 30 загальною площею 101,3 кв.м, що знаходиться в м. Хмельницькому, по вул. Грушевського, в буд. № 2, і сплатити за неї відповідну грошову суму. Згідно пункту 2 договору, продаж було вчинено за 104206,80 грн. На момент укладення договору покупець сплатила 5210 грн. Суму, що залишилась, тобто 98 996,80 грн., покупець зобов'язалась сплатити продавцю до 26.10.2014 р. Станом на 25.11.2014 р. заборгованість [PERSON] перед позивачем не була погашена і складає 84996 грн.80 коп. 19.01.2015 р. [PERSON] здійснила остаточну оплату у сумі 84996,80 грн. за договором купівлі-продажу спірної квартири на рахунок позивача. Не оплачуючи у встановлений строк вартість квартири [PERSON] порушила права та законні інтереси ПАТ "Хмельницькобленерго", а також порушила положення та вимоги Цивільного кодексу України та договору від 26.10.2004 р. В листопаді 2014 року позивач звертався з позовом до Хмельницького міськрайонного суду про розірвання договору купівлі-продажу квартири від 26.10.2004 року, скасування державної реєстрації, витребування майна, зобов'язання повернення коштів. 05.03.2015 р. судом винесено рішення, яким було досліджено всі обставини справи по даній справі, проте у позові було відмовлено. Відповідно до ст. 655 Цивільного кодексу України за договором купівлі-продажу, одна сторона (продавець) передає або зобов'язується передати майно (товар) у власність другій стороні покупцеві), а покупець приймає або зобов'язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього грошову суму. Відповідно до ст. 691 Цивільного кодексу України покупець зобов'язаний оплатити товар за ціною, встановленою у говорі купівлі - продажу. [PERSON] не виконала своїх зобов'язань щодо проведення повної оплати за спірну квартиру у термін, передбачений п. 2 договору, а саме до 26.10.2014 р. Відповідно до ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов'язання внаслідок односторонньої відмови від зобов'язання, якщо це встановлено договором або законом або розірвання договору; 2) зміна умов зобов'язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків моральної шкоди. Відповідно до ст. ст. 549, 550, 551 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова а або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником в'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. Право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов'язання. Якщо предметом неустойки є грошова а, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Розмір неустойки встановлений законом може бути збільшений у договорі. Згідно ст. 3 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов'язань», розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що у період, за який сплачується пеня. Позивач посилається на те, що відповідач зобов'язаний сплатити на користь позивача за порушення строків ведення розрахунків пеню у сумі 5481,72 грн. Відповідно до ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового в'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої , якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Тому, за прострочення виконання грошового зобов'язання відповідач зобов'язаний сплатити на користь позивача 600,80 грн., що складає 3% річних від простроченої суми і 6978,80 грн. у зв'язку з застосуванням індексу інфляції. Загальна сума боргу (з урахуванням пені, інфляційних та трьох відсотків річних) відповідача на 19 січня 2015 року перед позивачем становить 13061,32 грн. = 5481,72 грн. + грн. + 6 978,80 грн. Позивач просить стягнути з відповідача суму боргу (з урахуванням пені, інфляційних та трьох відсотків річних) 13061,32 грн. = 5481,72 грн. + 600 грн. + 6 978,80 грн. У судовому засіданні представник позивача уточнив позовні вимоги та просив стягнути з відповідача 5488,70 грн. заборгованість по договору та суму сплаченого судового збору. Відповідач у судовому засіданні позов не визнала, посилаючись на те, що даний позов є безпідставним, просила відмовити у його задоволенні. Заслухавши пояснення представника позивача, відповідача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст. 548 Цивільного кодексу України виконання зобов'язання забезпечується, якщо це встановлено договором або законом. Умовами договору купівлі-продажу квартири за номером 30, що знаходиться в м. Хмельницькому, по вул. Грушевського, в буд. № 2 від 26.10.2004 р., укладеного між [PERSON]В та ВАТ ЕК «Хмельницькобленерго», посвідченого приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу та зареєстрованого в реєстрі за № 6221 сплата пені не передбачена. У позовній заяві позивач при обґрунтуванні позовних вимог про стягнення заборгованості по договору купівлі-продажу посилається на ст. 3 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов'язань". Закон України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов'язань» регулює договірні правовідносини між платниками та одержувачами грошових коштів щодо відповідальності за несвоєчасне виконання грошових зобов'язань. Проте суб'єктами зазначених правовідносин є підприємства, установи та організації незалежно від форм власності та господарювання, а також фізичні особи-суб'єкти підприємницької діяльності. Таким чином, зазначений закон не регулює спірні відносини за договором купівлі-продажу квартири, укладеним між [PERSON] як фізичною особою та ВАТ ЕК «Хмельницькобленерго». Враховуючи вищезазначене, сплата відповідачем [PERSON] пені за договором купівлі-продажу квартири не передбачена ні договором, ні законом, а тому у задоволенні позову слід відмовити.

Outcome: dismissed