Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-15 00:00:00

Позивач АТ «Харківобленерго» звернулось до суду з позовною заявою в якій після уточнення позовних вимог стягнути з відповідача [PERSON] суму нарахувань за актом у розмірі 42\~167, 04 грн. та судовий збір. В обгрунтування заявлених вимог зазначає, що будинок за адресою: [ADDRESS] , власником якого є відповідач, було самовільно підключено до електричних мереж та відбувалося безоблікове споживання електричної енергії поза приладом обліку, що було виявлено представником Центрального районного відділення АТ «Харківобленерго» та складено акт про порушення №230369 від 28.11.2019 р. Ухвалою Київського районного суду від 05.02.2020 р. (головуюча суддя Губська Я.В.) позовну заяву заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження. 25.02.2020 року до канцелярії суду надійшов відзив [PERSON] на позовну заяву, у якому він просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог АТ «Харківобленерго», визнати збитки, які сформовані позивачем такими, що не є реальними, визнати, що позивач самостійно зробив самовільне підключення, визнати протокол від 24.12.2019 р. №106 таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства, обґрунтовуючи це тим, що він не є споживачем електричної енергії та акт про порушення №230369, протокол від 24.12.2019 р. №106 від 28.11.2019 року складено з порушеннями вимог чинного законодавства України. 25.02.2020 року до суду надійшла зустрічна позовна заява [PERSON] до АТ «Харківобленерго» про захист прав споживачів в якій позивач просить визнати неправомірними дії АТ «Харківобленерго», зобов`язати скасувати протокол № 106 від 24.12.2019 року та Акт про порушення від 28.11.2019 року та відшкодувати моральну та матеріальну шкоду. Ухвалою Київського районного суду від 10.03.2020 р. (головуюча суддя Губська Я.В.) задоволено заяву відповідача про відвід судді, цивільну справу передано на автоматичний розподіл між суддями в порядку статті 35 ЦПК України. Ухвалою Київського районного суду від 12.03.2020 р. справу прийнято до розгляду (головуючий суддя Лях М.Ю.) у порядку спрощеного позовного провадження. 03.06.2020 р. до канцелярії суду надійшла уточнена позовна заява АТ «Харківобленерго`до Калініченко С.С., в якій позивач зменшує позовні вимоги та остаточно просить стягнути з відповідача [PERSON] суму нарахувань за актом у розмірі 40228, 40 грн. та судовий збір. Ухвалою Київського районного суду від 16.06.2020 р. прийнято зустрічний позов [PERSON] до АТ «Харківобленерго» про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди до спільного розгляду з позовом АТ «Харківобленерго» до [PERSON] про стягнення суми нарахувань за актом, об`єднавши їх в одне провадження № 953/1681/20 (н/п 2/953/1376/20). Окрім цього, вирішено перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Представник АТ «Харківобленерго» до суду відзив на зустрічну позовну заяву, у якому просить відмовити [PERSON] у задоволенні позовних вимог. Обґрунтовує тим, що відповідно до Договору про стандартне приєднання від 02.09.2019 р. № 624/1/898 АТ «Харківобленерго» виконало усі роботи стосовно приєднання замовника ( [PERSON] ) до електричних мереж товариства, однак з боку [PERSON] не було виконано вимоги стосовно забезпечення влаштування комерційного обліку, а саме стосовно забезпечення влаштування комерційного обліку електричної енергії відповідно до Кодексу комерційного обліку. Також зазначає, що п.8.4.12 Правил розповсюджується не тільки на не побутового споживача. 30.07.2020 року до канцелярії суду надійшла відповідь [PERSON] на відзив, в якому він просить не приймати до уваги відзив АТ «Харківобленерго» та прийняти рішення по справі у відповідності до вимог чинного законодавства та судової практики. 18.08.2020 року до канцелярії суду надійшли заперечення представника АТ «Харківобленерго» на відповідь на відзив [PERSON] в яких відзначає, що Правила роздрібного розрахунку електричної енергії, затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 № 312 є чинними на теперішній час, при цьому зазначає, що позивачем не надано належного обґрунтування в підтвердження заподіяння моральної шкоди. Ухвалою Київського районного суду від 12.01.2021 р. закрито підготовче провадження по справі та призначене до судового розгляду. В судовому засіданні представник позивача по первинному позову АТ «Харківобленерго» - Левада Р.М. підтримала заявлені позовні вимоги, з урахуванням уточнень, які просила задовольнити у повному обсязі на підставах, викладених у позовній заяві, заперечувала проти зустрічних позовних вимог, які не визначала у повному обсязі, просила відмовити у задоволенні зустрічної позовної заяви [PERSON] за необґрунтованістю та безпідставністю. В судове засідання відповідач [PERSON] не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце судового розгляду, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутністю, просив відмовити у задоволенні первинного позову АТ «Харківобленерго», які не визнав у повному обсязі, підтримав заявлені зустрічні позовні вимоги, які просив задовольнити повністю на підставах, викладених у зустрічній позовній заяві. Суд, перевіривши доводи, викладені позивачем в обґрунтування заявлених позовних вимог, заперечення відповідача, дослідивши матеріали справи в їх системному взаємозв`язку приходить до наступного. Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Статтею 15 Цивільного кодексу України визначено право кожної особи та захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Отже, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес і саме воно є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Такі способи захисту передбачені статтею 16 ЦК України. Судом встановлено та вбачається з матеріалів цивільної справи, що відповідачу по первинному позову, позивачу по зустрічному позову [PERSON] на праві приватної власності належить житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , за вказаною адресою відкрито особовий рахунок № [NUMBER] з 2003 року. З 18.02.2019 року споживачем електричної енергії на підставі договору є [PERSON] 22.07.2019 р. [PERSON] в особі представника звернувся до АТ «Харківобленерго» із заявою про приєднання електроустановки певної потужності, а саме з існуючої 2 кВт до 20 кВт та зміну ступеня напруги з 220 В до 380 В, що є послугою стандартного приєднання. Відповідно до договору про стандартне приєднання до електричних мереж № 624/1/898 від 02.09.2019 р. житловий будинок за адресою: [ADDRESS] приєднується до електричних мереж АТ «Харківобленерго», з величиною потужності, замовленої до приєднання складає 20 кВт. Зі змісту акту про надання послуги стандартного приєднання №105851_624_J від 06.09.2019 р. виданого АТ «Харківобленерго» вбачається, що житловий будинок за адресою: [ADDRESS] . що було приєднано до електричних мереж. Відповідно до листа АТ «Харківобленерго» до [PERSON] від 27.09.2019 р. погоджено робочий проект щодо влаштування лічильнику типу ОЕ-008 ARTIKP, 5(100)A, Іуст=33,07 А. Відповідно до заяви від 18.10.2019 р. [PERSON] просить прийняти прилад обліку на встановлення та виконати первинне програмування придбаного багато тарифного приладу обліку типу Система ОЕ-008 ARTIKP, заводський №33001382. Зі змісту заяви [PERSON] від 10.09.2019 р. до АТ «Харківобленерго» вбачається, що [PERSON] просить погодити проект внутрішнього електропостачання потужністю Р=20 кВт у частині відповідності технічним умовам. Із заяви про приєднання електроустановки певної потужності [PERSON] вбачається, що він просить надати послугу з приєднання електроустановок до електричних мереж та здійснити комплекс заходів та підключення електроустановок до електричних мереж. Відносини щодо постачання фізичним особам електричної енергії регулюються\~статтею 714 Цивільного кодексу України, положеннями\~Закону України «Про електроенергетику»\~(в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), Закону України «Про ринок електроенергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року\~\~№ 312 діючих з 11 червня 2018 року (далі - Правила) та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами\~правил користування електричною енергією, затвердженою\~постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року №562\~(в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) (далі - Методика). Відповідно до частини першої\~статті 714 Цивільного кодексу України\~за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Статтею 56 Закону України "Про ринок електричної енергії"\~передбачено, що постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Договір постачання електричної енергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником. Умови постачання електричної енергії, права та обов`язки електропостачальника і споживача визначаються договором постачання електричної енергії споживачу. Відповідно до частини 3\~статті 58 Закону України "Про ринок електричної енергії"\~споживач зобов`язаний: 1) сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; 2) надавати постачальникам послуг комерційного обліку, з якими він уклав договір, доступ до своїх електроустановок для здійснення монтажу, технічного обслуговування та зняття показників з приладів обліку споживання електричної енергії; 3) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; 4) врегулювати у порядку, визначеному кодексом систем розподілу, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу. Згідно зі\~статтею 77 Закону України "Про ринок електричної енергії"\~учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії, зокрема, є: недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку тощо. Частиною 3\~статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії"\~передбачено, що у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді: 1) попередження про необхідність усунення порушень; 2) штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії. Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (в редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин) (надалі - ПРРЕЕ) врегульовано взаємовідносини, які виникають у процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії), і дія цих Правил поширюється на всіх юридичних та фізичних осіб (крім населення). Відповідно до підпунктів 14, 50 пункту 1.1.2 ПРРЕЕ постачання електричної енергії - продаж електричної енергії споживачу відповідно до умов договору. Договір про постачання електричної енергії споживачу - домовленість двох сторін (електропостачальник і споживач), що є документом певної форми, яка передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником за вільними цінами. Згідно з підпунктом 34 пункту 1.1.2 ПРРЕЕ необлікована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно. У підпункті 64 пункту 1.1.2 ПРРЕЕ визначено, що споживач електричної енергії - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання. Згідно з підпунктом 3 пункту 1.1.2 ПРРЕЕ акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих\~\~ Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Відповідно до абз. 1 п. 2.3.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії, відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Відповідно до пункту 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача тощо. Відповідно до п. 8.2.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та /або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричное енергії, який підлягає оплаті , здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. Відповідно до п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил\~\~або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії затвердженої Регулятором та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач, тощо) за умови посвідчення цих осіб. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням. Відповідно до п. 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором та розрахункові документи для оплати не облікованої енергії та/або збитків. Відповідно до Акту про порушення №230369 від 28.11.2019 р. виявлено порушення «Правил роздрібного ринку електричної енергії», а саме без облікове споживання електричної енергії поза приладом обліку, самовільне підключення до електричних мереж АТ «Харківобленерго» Відповідно до протоколу №106 засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 23.12.2019 р. визначений обсяг недоврахованої електроенергії складає 16488 кВт*год.; збитки завдані АТ «Харківобленерго» внаслідок без облікового споживання електроенергії у разі самовільного підключення до мереж АТ «Харківобленерго», згідно рахунка № [NUMBER] складають 42\~167, 04 грн. Також відповідно до даного протоколу, при засіданні комісії [PERSON] був присутній, від підпису відмовився. Відповідно до листа Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, НКРЕКП не вбачає в діях АТ «Харківобленерго» порушень вимог законодавства в частині дотримання строків надання послуги зі стандартного приєднання до електричних мереж, а також те, що АТ «Харківобленерго» має здійснити перерахунок нарахувань, проведених на підставі Акта. Відповідно до протоколу № 15 засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 12.03.2020 р. вбачається, що було перераховано обсяг недорахованої електроенергії та збитків, що складають 15730 кВт*год. - обсяг недорахованої електроенергії та 40\~228,40 грн. збитки. Зі змісту листа АТ «Харківобленерго» від 12.03.2020 р. вбачається, що [PERSON] надіслано копію протоколу засідання комісії РВ та рахунок для сплати нарахованої суми. В судовому засіданні допитаний в якості свідка [PERSON] , який працює майстром АТ «Харківобленерго», пояснив, що ним разом із електромонтером [PERSON] та електромонтером [PERSON] 28.11.2019 року було складено акт про порушення № 230369 за адресою: [ADDRESS] у зв`язку з виявленим використання електричної енергії через самовільне підключення до електромережи поза приладом обліку, вказані порушення виявлено технічними пристроями, зафіксовано фотозображеннями та відеозаписом. Зі згодою власника працівники АТ «Харківобленерго» зайшли на територію домоволодіння, оглянули електрощитову, виявили незаконне підключення, здійснили фіксацію виявленого правопорушення, перевірки напруги/потужності за допомогою технічних пристроїв, повідомили [PERSON] про наявність невідповідності, склали акт про порушення, який містить зауваження власника, що він згоден з виявленим порушенням, претензій до працівників АТ «Харківобленерго» він не має, особистий підпис [PERSON] , дата 28.11.2019 року. Відповідно до статті 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Відповідно до ч.2 ст.77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Водночас, спосіб захисту порушеного права визначає позивач, при цьому суд не вправі втручатися у обраний позивачем спосіб захисту порушеного права, оскільки вбачатимуться ознаки порушення принципу диспозитивності. Згідно ч.1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до ч.1 статті 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Отже, з огляду на вищенаведене, відповідачем під час розгляду справи не спростовано шляхом надання відповідних належних та допустимих доказів недотримання представниками позивача АТ «Харківобленерго» вимог чинного законодавства під час проведення перевірки та складання акта, а також не спростовано факту використання споживачем необлікованої електричної енергії. За вказаних обставин, суд приходить до висновку, що Акт про порушення №230369 від 28.11.2019 р. року підтверджує факт порушення, що призвело до споживання необлікованої електричної енергії, що [PERSON] допустив підключення до електромережі з порушенням правил користування електричною енергією та споживав електричну енергію без її обліку приладом обліку. Враховуючи викладене суд приходить до висновку, що відповідач вчинив дії, які призвели до споживання необлікованої електричної енергії, у зв`язку з чим позивач обґрунтовано склав акт про порушення та нарахував до сплати 40228,40 грн., у зв`язку з чим наявні правові підстави для задоволення уточнених АТ «Харківобленерго» позовних вимог до [PERSON] про стягнення нарахувань за актом. Доводи зустрічної позовної заяви [PERSON] щодо визнання дій працівників АТ «Харківобленерго» протиправними, зобов`язання вчинити певні дії, а також стягнення моральної шкоди не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду. Доказів, які б спростовували вищезазначену суму заборгованості або обов`язок щодо її погашення, відповідачем [PERSON] не надані. За таких обставин, оскільки відповідач за первісною позовною заявою [PERSON] не виконав зобов`язання по оплаті вартості електричної енергії, спожитої з порушенням правил користування електричною енергією в сумі 40228,40 грн., у зв`язку з чим первинний позов про стягнення з нього цієї суми є обґрунтованим і підлягає задоволенню, а зустрічна позовна заява про визнання дій працівників АТ «Харківобленерго» протиправними, зобов`язання вчинити певні дії, а також стягнення моральної шкоди задоволенню не підлягає. Відповідно до положень статті 141 Цивільного процесуального кодексу України з відповідача за первісним позовом [PERSON] належить стягнути на користь позивача АТ "Харківобленерго" витрати по сплаті судового збору. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення ("Серявін та інші проти України" (Seryavin and Others v. Ukraine) від 10 лютого 2010 року, заява №4909/04). На підставі викладеного,

Outcome: approved