Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-06 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовною заявою до [PERSON] про стягнення боргу за не обліковану електричну енергію в сумі 10260,77 грн. та судового збору 1762,00 грн. Ухвалою від 29.01.2019 розгляд справи призначено в порядку спрощеного провадження без виклику сторін. 29.03.2019 року від відповідача надійшов відзив, у якому він просив розглянути справу в порядку загального позовного провадження, у задоволенні заявлених вимог просив відмовити, пославшись на таке. 07.08.2018 року [PERSON] підписав акт за їх сумісним проживанням-квартира [ADDRESS] про самовільне підключення електроустановок відкритою електропроводкою поза розрахунковим приладом обліку з порушенням схеми обліку. Однак він не був присутнім при складанні акту і посилається на те, що таких дій не вчиняв. 08.04.2019 року позивачем надана відповідь на відзив наступного змісту. 07.08.2018 року був складений акт про порушення правил користування електричною енергією, який споживачами був підписаний без будь-яких зауважень. Сума визначена на підставі Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією. Склад виявленого правопорушення повністю відповідає п.п.5 п.3.1 Методики, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562. Дане порушення є таким, що кваліфікується як порушення схеми обліку електричної енергії. Процедура складання акту та його зміст відповідають розділу 4 Методики. Ухвалою суду від 04.04.2019 року постановлено про здійснення розгляду справи за правилами загального позовного провадження на підставі вимог ч.4 ст.277 ЦПК України. Ухвалою суду від 22.04.2019 року постановлено про залучення до матеріалів справи диску з фото та відеоматеріалами, виклику свідків, та закрито підтовче провадження з призначенням справи до судового розгляду. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом серії [NUMBER] ( актовий запис 3816). Ухвалою суду від 16.01.2020 року витребувано за клопотанням представника позивача від Першої Миколаївської державної нотаріальної контори дані щодо кола спадкоємців після смерті [PERSON] . За повідомленням Першої Державної нотаріальної контори спадкова справа після смерті [PERSON] заведена у приватного нотаріуса Балкіної О.Л. Ухвалою суду від 06.04.2020 року витребувані дані щодо кола спадкоємців після смерті [PERSON] . За повідомленням приватного нотаріуса Балкіної О.Л., після смерті [PERSON] , померлого [INFO] є його сини [PERSON] та [PERSON] . Ухвалою суду від 22.06.2020 року задоволено клопотання АТ "Миколаївобленерго" та в порядку ст.55 ЦПК України залучено до участі у справі правонаступників [PERSON] його синів [PERSON] та [PERSON] . При цьому, відповідачам направлено копію даної ухвали та позовної заяви з додатками та надана можливість протягом 15 днів з дня отримання даної ухвали надати відзив, та слухання справи призначено на 07.10.2020 року. Відповідачі, належним чином повідомлені про розгляд справи відзиву не надали, до судового засідання не з`явились. Не з`явились відповідачі і до судового засідання 07.12.2020 року. Представник позивача просив про заочний розгляд справи. Згідно із ч. 1\~ст. 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи. Як встановлено, частиною 4 статті вказаної статті Кодексу, у разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Враховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи, а також, відповідно до\~ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення у справі. Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. В судовому засіданні встановлено, що відповідач [PERSON] був побутовим споживачем електричної енергії, яку постачає АТ "Миколаївобленерго" за адресою: [ADDRESS] ,\~та за\~даноюадресою на відповідача відкрито особовий рахунок № [NUMBER] - Як зазначено в п. 9\~Правил користування електричною енергією\~для населення, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357\~(далі - Правила), споживання електричної енергії без приладів обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами. У квартирах або інших об`єктах побутового споживача, розташованих за однією адресою, встановлюється один засіб обліку незалежно від кількості господарських будівель. Пунктом 48 Правил передбачено, що побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема, за порушення\~правил користування електричною енергією\~та розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку. Згідно з п. 4 ч. 2\~ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до п. 2 Правил, самовільне підключення це споживання електричної енергії без укладення з електропостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил. Згідно п. 53 Правил,\~\~у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем\~правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.\~\~Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. 07 серпня 2018 року представниками постачальника електричної енергії АТ « Миколаївобленерго» , складено акт про порушення К № 1039 з якого вбачається, що за адресою: [ADDRESS] порушено \~ПКЕЕН, самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку без порушення схеми обліку. Згідно п. 53 Правил, постачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. 08 серпня 2018 року комісією з розгляду актів про порушення споживачами\~ПКЕЕН, за участю представника споживача [PERSON] складено протокол № 1802 засідання комісії по розгляду акта про порушення К № 1039 від 07 серпня 2018 року з якого вбачається, що споживачі на об`єкті по [ADDRESS] порушилт\~ПКЕЕ, а саме: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку без порушення схеми обліку. Акт підписаний без зауважень. Викладене в акті підтверджується поясненнями допитаних в якості свідків контролерів [PERSON] , [PERSON] , а також фото та відеоматеріалами. Крім того, було складено розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем\~ПКЕЕН\~за актом К№ 1039 від 07 серпня 2018 року, згідно якого вартість необлікованої електричної енергії становить 10260,77 грн., про що і повідомлено споживачів. За правилами\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. В судовому засіданні встановлено, що рахунок, здійснений позивачем, відповідає вимогам Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами\~правил користування електричною енергією, зазначений розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем\~ПКЕЕН\~за актом К № 1039 від 07 серпня 2018 року суд вважає правильним. Відповідно до частини першої статті 2\~ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Статею 10\~ЦПК України визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Забороняється відмова у розгляді справи з мотивів відсутності, неповноти, нечіткості, суперечливості законодавства, що регулює спірні відносини. Частиною першою статті 15\~ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (стаття 4 ЦПК України 2004 року, частина перша статті 5 ЦПК України). Згідно з частиною першою статті 16\~ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Суд також може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. У частині першій статті 322\~ЦК України передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з пунктом 5 частини третьої статті 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", у редакції чинній на час виникнення спірних відносин, споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Статтею 360\~ЦК України передбачено, що співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном. Відповідно до частини першої статті 526\~ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог, відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Боржник, який виконав солідарний обов`язок, має право на зворотну вимогу (регрес) до кожного з решти солідарних боржників у рівній частці, якщо інше не встановлено договором або законом, за вирахуванням частки, яка припадає на нього (частини четверта статті 544 ЦК України). Тлумачення наведених норм права дає підстави зробити висновок, що кожен співвласник зобов`язаний брати участь у витратах щодо утримання майна, що є у спільній частковій власності, незалежно від того, хто здійснює фактичні дії, спрямовані на утримання спільного майна. Співвласник, який виконав солідарний обов`язок щодо сплати необхідних витрат на утримання майна, має право вимагати від іншого співвласника їх відшкодування (право зворотної вимоги, регрес). За такого, суд вважає, що відповідачі повинні сплатити борг у солідарному порядку. Виписане узгоджується з позицією Верховного Суду (Постанова від 19.08.2020 № 703/2200/15-ц). Судові витрати у відповідності до приписів ст.141 ЦПК України підлягають розподілу в рівних частках по 881,00 грн. з кожного. На підставі викладеного,

Outcome: approved