Jurisdiction: civil
Date: 2015-06-07 00:00:00

В березні 2015 року [PERSON] звернулась з позовом, в якому просила визнати акт № 148513 від 30.12.2014 року, складений ПАТ «Чернігівобленерго» про допущені порушення користування електроенергією, рішення комісії Чернігівських МЕМ, яким зобов'язано сплатити у відшкодування збитків 10987 грн. 63 коп. та 2197 грн. 61 коп., а всього 13185 грн. 24 коп., неправомірними. Рішенням Деснянського районного суду м.Чернігова від 07 травня 2015 року позов задоволено частково. Визнано недійсним рішення комісії ПАТ «Чернігівобленерго» в особі Чернігівських МЕМ щодо розгляду акту № 148513 від 30.12.2014 року про порушення Правил користування електричною енергією (населення), оформлене протоколом № 9 від 19.01.2015 року відносно [PERSON] В решті позовних вимог відмовлено. В апеляційній скарзі ПАТ «Чернігівобленерго» просить рішення Деснянського районного суду м.Чернігова від 07 травня 2015 року скасувати та ухвалити нове, яким відмовити в позові в повному обсязі. Доводи апеляційної скарги полягають у тому, що рішення суду прийнято з неповним з"ясуванням обставин, що мають значення для справи, недоведені обставини, що мають значення для справи, які суд вважав встановленими, висновки суду не відповідають обставинам справи. Так, апелянт посилається на те, що Методика обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, на яку суд послався в своєму рішенні, втратила чинність згідно з Постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562. Також, вказує на те, що акт про порушення Правил користування електричної енергії для населення та рішення комісії по розгляду актів про порушення не є актами нормативного характеру, оскільки вони складені органом юридичної особи, а не державним органом. Тобто, в даному випадку вони можуть розглядалисть по справі як докази, а їх оскарження не передбачено чинним законодавством або договором як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи. Крім того, апелянт звертає увагу суду на ту обставину, що споживач [PERSON] підписалась у акті про порушення, тим самим визнавши свою провину. При цьому, ніяких зауважень з приводу складеного на неї акту в протокол споживач не внесла. Також, суд не взяв до уваги, що після усунення порушення, під час складання акту про порушення № 148512, споживання електричної енергії в помешканні споживача збільшилось вдвічі, що підтверджено випискою з особового рахунку позивача. Апелянт звертає увагу на ту обставину, що суд, послався на підпункт 7 п.2.1 Методики, проте невірно виклав його зміст. В судовому засіданні представник апелянта підтримала доводи апеляційної скарги і просила її задовольнити. Позивач та її представник послалися на безпідставність апеляційної скарги, просили в її задоволенні відмовити, надавши письмові заперечення. Вислухавши суддю-доповідача, доводи та заперечення сторін, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а рішення суду скасуванню в частині задоволених позовних вимог, виходячи з наступних підстав. Відповідно до ст. 213 ЦПК України, рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судом по справі встановлено, що 06.07.2001 року між сторонами було укладено договір про користування електричною енергією. Відповідно до акту № 148513 від 30 грудня 2014 року про порушення Правил користування електричною енергією за адресою: [ADDRESS] виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, яке виразилось у самовільному підключенні штучного нульового проводу з порушенням схеми обліку з відкритим типом прокладання проводу, електроенергія споживається, лічильником не враховується. З актом про порушення ознайомлена [PERSON] Зауваження при підписанні акту споживач не висловлювала (а.с.6). Комісією Чернігівського МЕМ розглянуто Акт про порушення № 148513 від 30.12.2014 року. За результатами розгляду складено протокол № 9 від 19.01.2015 року. Комісія вирішила вручити споживачу рахунок на оплату, розрахунок до акту та протокол (а.с.7). Відповідно до розрахунку вартості безобліково спожитої електроенергії по акту № 148513 від 30.12.2014, збитки енергопостачальника склали 13185,24 грн (з врахуванням ПДВ -2197,61 грн) (а.с.10). На підставі розрахунку позивачеві була видана квитанція з пропозицією сплатити борг протягом 30 днів (а.с.10). Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що оскаржуване рішення приймалось відповідачем за відсутності належних доказів зазначеного порушення та вчинення його позивачем та, приймаючи до уваги те, що позивач факт порушення не визнав, а тому відповідач у відповідності до вимог п.п.7 п.2.1 Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення не мав права приймати рішення про застосовування Методики до позивача, до отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи. З даним висновком районного суду не погоджується колегія суддів, враховуючи наступне. Постанову НКРЕ від 22.11.99 N 1416 "Про затвердження Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення", зареєстровану в Міністерстві юстиції України 29.12.99 за N 919/4212 (із змінами) визнано такою, що втратила чинність Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 №562, що зареєстровано в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за №782/12656. З огляду на це у суду першої інстнції не було підстав для посилання на цю Методику. Правовідносини між сторонами щодо спірного питання регулюються Правилами користування електричною енергією для населення, що затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. N 1357 та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 №562. Згідно з договором про користування електричною енергією, що укладений між сторонами 06.07.2001, споживач несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією. Ця ж відповідальність споживача електричної енергії передбачена п.48 Правил користування електричною енергією для населення. Згідно з пп.7 п.3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення такого порушення ПКЕЕН , як використання "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. "Штучний нуль" - додатково змонтований контур заземлення (у тому числі металеві труби водопроводу або опалення), що з'єднаний з "нульовим" проводом внутрішньобудинкової електромережі, який за умови неправильного підключення лічильника (наприклад, у разі якщо електрична енергія обліковується однофазним індукційним лічильником - "фаза" у третій клемі) дає змогу безобліково споживати електричну енергію. Облаштування додаткового контуру заземлення з метою з'єднання його з металевими корпусами електричних приладів для забезпечення їх безпечної експлуатації не належить до поняття "штучний нуль". Проведення експертизи передбачено лише у випадках коли потрібно встановити факт втручання в роботу приладів обліку, факту пошкодження пломб та/або приладів обліку. У даній ситуації позивач використовувала додатково змонтований контур заземлення (штучний нуль), що можливо без втручання в роботу приладів обліку чи факту пошкодження пломб та/або приладів обліку. Тому підстави для проведенні експертизи були відсутні. Суд першої інстнції на дану обставину уваги не звернув, зробивши помилково висновок щодо обов"язковості призначення в даній ситуації експертизи. Посилання суду першої інстанції на пункт.2.1Методики є безпідставним, оскільки, по-перше, даним пунктом передбачено проведення експертизи у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку, чого в наявності не було, а по-друге, свою незгоду з актом споживач [PERSON] під час підписання акту не висловлювала . Звертаючись з позовом, [PERSON] просила визнати неправомірними акт № 148513 від 30 грудня 2014 року та рішення комісії Чернігівських МЕМ, яким зобов'язано сплатити у відшкодування збитків 10987 грн. 63 коп. та 2197 грн. 61 коп., а всього 13185 грн. 24 коп., посилаючись на те, що вона ніколи не допускала ніяких порушень в силу віку, при складанні розрахунку відповідач повинен був врахувати кількість днів з дня останнього контролю огляду чи технічної перевірки до дня усунення порушень. Акт цієї інформації не містить. Крім того, ані в акті, ані в рішенні на порушення п.26 Постанови НКРЕУ від 04.05.2006 №562 не зазначено яким засобом вимірювальної техніки, що перевірений у термін, передбачений законодавством у сфері метрології, було виміряна поперечна площа перерізу проводів. Для визнання неправомірним рішення комісії Чернігівських МЕМ підстави відсутні. Відповідно до п. 53 Правил, рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року № 562 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією». Так, в судовому засіданні було встановлено, що на засіданні комісії Чернігівських МЕМ по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією (населення) розглянуто Акт про порушення № 148513 від 30.12.2014 року. На підставі складеного акту, на засіданні комісії 19 січня 2015 року енергопостачальник розрахував нанесені йому вказаним порушенням збитки, які відповідно склали 13185 грн. 24 коп. та направили [PERSON] відповідну квитанцію для сплати. Сума збитків підтверджуються розрахунком, який мається у матеріалах справи. Щодо нарахування збитків за три останніх роки, то цей розрахунок проведений відповідно до 3.3 Методики, оскільки остання технічна перевірка чи контрольний огляд приладів обліку проводився, за повідомленням відповідача, понад три роки тому. Дана обставина позивачем не спростована. Щодо відсутності в акті даних про засіб вимірювальної техніки, що перевірений у термін, передбачений законодавством у сфері метрології, яким було виміряна поперечна площа перерізу проводів, то ця інформація міститься на зворотній стороні акту № 148513 від 30.12.2014 (а.с.6 зв). Вік позивача та її необізнаність в сфері електропостачання не спростовують факту виявлення працівниками МЕМ в будинку, що їй належить, "штучного нуля", після демонтажу якого використання електроенергії позивачем зросло вдвічі саме з моменту демонтажу, що підтверджується інформаційною довідкою на а.с.37 . Висновки суду першої інстанції щодо відмови в задоволенні позову в частині визнання неправомірним акту № 148513 від 30.12.2014 є вірними. Так, згідно з п. 53, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з 3 (трьох) уповноважених представників енергопостачальника. З огляду на це, акт складений правомірно і позивач недовів порушень, які зазначив в позові. Крім того, слід зазначити, що складений акт є лише фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання Правил користування електричною енергією для населення, його оскарження не передбачено чинним законодавством або договором як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи. Враховуючи викладене, в цій частині рішення суду слід залишити без змін. В іншій частині - рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову в позові.

Outcome: partial