Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-03 00:00:00

22.05.2019 року акціонерне товариство «Комерційний банк «Приватбанк» звернулося до Малинського районного суду Житомирської області з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Позивач в обґрунтування заявлених позовних вимог зазначив, що 26.10.2012 року між публічним акціонерним товариством "Комерційний банк "Приватбанк" (з 21.05.2018 року - акціонерне товариство комерційний банк "Приватбанк") та [PERSON] (надалі - відповідач) було укладено кредитний договір б/н відповідно до якого останньому було надано кредит на загальну суму 5000,00 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок відповідно до "Умов та правил надання банківських послуг" та "Тарифів банку". Відповідач свої зобов`язання не виконав, істотно порушивши умови договору, внаслідок чого станом на 24.04.2019 року заборгованість перед позивачем становить 12381,87 грн. Представник позивача [PERSON] М [PERSON] в судове засідання не з`явилася, подала заяву, в якій просила розгляд справи проводити без її участі, заявлені позовні вимоги підтримала в повному обсязі, не заперечила щодо заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, відзив на позов про стягнення заборгованості не подав. \~ \~ \~ \~Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про наступне. Встановлено, що між сторонами 26.10.2012 року укладено кредитний договір б/н, за яким ПАТ Приватбанк зобов`язувався надати грошовий кредит у сумі 5000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків на умовах та в строки визначених в умовах та правилах надання банківських послуг, а [PERSON] погашати заборгованість за кредитом, зі сплатою відсотків, комісій, передбачені договором. Свої зобов`язання за договором відповідач виконував неналежним чином, порушуючи графік розрахунків, внаслідок цього станом на 24.04.2019 року, утворилась заборгованість, яка згідно розрахунку позивача, становить 12381,87 грн., а саме: - \~ \~ \~ \~Заборгованість за простроченим тілом кредиту 2243,15 грн.; - Сума заборгованості пені за прострочене зобов`язання - 7122,92 грн. - Сума заборгованості пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. 1950,00 грн.; а також штрафи відповідно до п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: 500,00 грн. штраф (фіксована частина), 565,80 грн. (процентна складова). Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є договір та інші правочини. Згідно ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Стаття 527 ЦК України визначає, що боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до положень ст. 13 та ст. 81 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних та юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. При цьому, кожна із сторін зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Разом з тим, у задоволенні вимог про стягнення штрафу (фіксована частина) 500 грн. та 565,80 грн. (процентна складова) слід відмовити, оскільки відповідно до ч. 2 ст. 549 ЦК України штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежного виконаного зобов`язання. Оскільки умови договору передбачають різні види цивільно-правової відповідальності (пеню та штраф) за несвоєчасне погашення заборгованості (за порушення строків внесення платежів), то одночасне застосування таких заходів відповідальності свідчить про недотримання положень, закріплених у ст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення, а тому вимоги щодо стягнення штрафу задоволенню не підлягають. Зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року № 6-2003цс15. Крім того, якщо розмір неустойки (пені) значно перевищує розмір збитків та за наявності інших обставин, відповідно до ч.3 ст. 551 ЦК України, розмір пені може бути зменшено за рішенням суду. Враховуючи розмір неповернутих боржником кредитних коштів, що є значно меншим ніж нарахована позивачем неустойка (пеня), відсутність негативних наслідків для позивача через прострочення виконання зобов`язання боржником, тобто через не співмірність із розміром основного боргу (який становив: тіло кредиту 2243,15 грн. відповідно до розрахунку заборгованості станом на 24.04.2019 року), суд приходить до висновку про наявність підстав до застосування положень ч.3 ст. 551 ЦК України та зменшити розмір пені, а саме до розміру основного боргу, тобто з 9072,92 грн. зменшити до 2240 грн. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню сума судового збору пропорційно до розміру задоволених позовних вимог в розмірі 695,05 грн.

Outcome: partial