Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-29 00:00:00

[PERSON] , в інтересах якої діє адвокат Міщенко Ольга Олександрівна, звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з позовом до Управління Держпраці у Закарпатській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Закарпатській області, комунальне некомерційне підприємство «Хустський центр первинної медико-санітарної допомоги» Хустської районної ради Закарпатської області, про визнання протиправним та скасування акту за формою Н-1/НП, визнання факту та зобов`язання вчинення дій. Свої вимоги мотивує тим, що [INFO] помер її чоловік, [PERSON] , [INFO] , який під час виконання своїх професійних обов`язків на посаді лікаря загальної практики-сімейної медицини амбулаторії м.Хуст захворів 06 червня 2020 р. на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2. За фактом смерті [PERSON] відповідачем організовано та проведено спеціальне розслідування гострого професійного захворювання (отруєння) із смертельним наслідком, за результатами якого 22 липня 2020 року складено акт за формою Н-1/НП, яким даний випадок гострого професійного захворювання визнано не пов`язаним з виробництвом. Відповідно до даного акту, комісія із спеціального розслідування гострого професійного захворювання (отруєння) із смертельним наслідком прийшла до висновку, що потерпілий не був залучений до ліквідації епідемії та здійсненні заходів із запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та у зв`язку з відсутністю підтвердження контакту лікаря [PERSON] з пацієнтами з діагнозом гострої респіраторної хвороби на COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та на основі зібраних матеріалів комісією не встановлено зв`язок захворювання [PERSON] на COVID-19 при виконанні ним професійних обов`язків. Однак, на думку позивача, вказаний висновок не відповідає фактичним обставинам справи та прийнятий із порушенням комісією порядку розслідування професійного захворювання. Вказує, що потерпілий [PERSON] працював на посаді лікаря загальної практики-сімейної медицини АЗПСМ м. Хуст КНП «Хустський центр первинної медико-санітарної допомоги» з 01 жовтня 2018 року, безпосередньо був залучений до ліквідації епідемії та здійсненні заходів із запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, здійснював лікування пацієнтів із встановленим діагнозом гострої респіраторної хвороби COVID-19, зокрема хворої [PERSON] , прийом якої здійснював амбулаторно, та мав контакт на робочому місці з коронавірусними хворими, а тому наявний зв`язок захворювання [PERSON] на COVID-19 із виконанням ним професійних обов`язків, у зв`язку з чим даний випадок гострого професійного захворювання є таким, що пов`язаний з виробництвом, і на нього повинен був складений акт за формою Н-1/П. Уважає безпідставними та такими, що не відповідають чинному законодавству, висновки комісії, що для визнання випадку гострого професійного захворювання таким, що пов`язаний із виробництво, необхідна наявність підтвердження контакту лікаря [PERSON] саме із пацієнтами з діагнозом гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. Наголошує, що відповідно до Переліку професійних захворювань, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.11.2000 №1662 із змінами згідно постанови КМУ від 13.05.2020 року №395, до виробничих факторів, вплив яких може викликати професійне захворювання, віднесено контакт з інфекційними хворими, тобто з необмеженим колом інфекційних хворих, з якими мав місце контакт під час виконання професійних обов`язків, а не тільки контакт з пацієнтами з діагнозом гострої респіраторної хвороби на COVID-19, лікування яких здійснювалося потерпілим. Вказує, що згідно епідрозстеження причиною розвитку респіраторного захворювання COVID-19 у [PERSON] було інфікування при виконанні ним професійних обов`язків внаслідок контакту з медичною сестрою [PERSON] , хворою на COVID-19, під час спільного прийому пацієнтів в одному кабінеті впродовж інкубаційного періоду з 24.05.2020 по 06.06.2020 року. Позивачс тверджує, що висновки комісії вцілому ґрунтуються на сумнівних поясненнях [PERSON] та [PERSON] без з`ясування всіх обставини та причин настання гострого професійного захворювання потерпілого. Так, комісією прийнято до уваги пояснення пацієнтки [PERSON] , за якими вона не мала безпосереднього контакту з лікарем [PERSON] , щодо симптомів захворювання спілкувалась з ним в телефонному режимі, знаходячись на самоізоляції. Однак, комісією не звернуто уваги на протиріччя пояснення [PERSON] із даними Журналу реєстрації амбулаторних пацієнтів, згідно з якими сімейний лікар [PERSON] здійснював прийом даної пацієнтки 01 червня 2020 року та надавав консультацію амбулаторно, а не по телефону. Також, комісією були взяті до уваги пояснення [PERSON] , медичної сестри АЗПСМ м. Хуст КНП «Хустський ЦПМСД», що вона працювала з потерпілим [PERSON] в одному кабінеті, однак останній раз на роботі була 22.05.2020 року, оскільки з 25.05.2020 року лікар [PERSON] відпустив її у зв`язку з сімейними обставинами. Однак, комісією не звернуто увагу на наявність розбіжностей в поясненнях медичної сестри [PERSON] , наданих нею в пояснювальній записці від 07.07.2020 року та протоколі опитування від 09.07.2020 року, згідно яких вона повідомила різні дати останнього контакту з лікарем [PERSON] на робочому місці 22.05.2020 та 29.05.2020. Для з"ясування цих розбіжностей, комісією не витребувано та не проаналізовано табелі обліку робочого часу за травень 2020 року щодо перебування [PERSON] в цей час на роботі, не з`ясовувалося чи приймалися КНП «Хустський ЦПМСД» накази про надання [PERSON] відпустки за сімейними обставинами з 25.05.2020 року по 29.05.2020 року. Залишено поза увагою висновок лікаря-профпатолога [PERSON] , відповідно до якого у випадку [PERSON] могло мати місце гостре інфекційне захворювання, отримане на робочому місці, оскільки постраждалий виконував свої професійні обов`язки в період підвищеного ризику інфікування. А тому просить, визнати протиправним та скасувати акт спеціального розслідування гострого професійного захворювання за формою Н-1/НП від 22 липня 2020 року; визнати факт, що випадок гострого професійного захворювання (отруєння) із смертельним наслідком, що сталося [INFO] в комунальному некомерційному підприємстві "Хустський центр первинної медико-санітарної допомоги" Хустської районної ради Закарпатської області з [PERSON] , 1954 року народження, є таким, що пов`язаний з виробництвом; зобов`язати Управління Держпраці у Закарпатській області організувати та провести повторне спеціальне розслідування гострого професійного захворювання (отруєння) із смертельним наслідком, що сталося [INFO] із лікарем загальної практики-сімейної медицини комунального некомерційного підприємства "Хустський центр первинної медико-санітарної допомоги" Хустської районної ради Закарпатської області [PERSON] , 1954 року народження, та скласти акт за формою Н-1/П. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, з підстав викладених у позовній заяві, та просила суд даний позов задовольнити повністю. Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечила з мотивів, наведених у відзиві на позовну заяву, та просила суд відмовити у задоволенні такого. У відзиві на позовну заяву відповідач зазначив, що за результатами розгляду матеріалів спеціального розслідування гострого професійного захворювання (отруєння) із смертельним наслідком COVID-19, що стався із сімейним лікарем [PERSON] , на черговому засіданні комісія прийшла до висновку, що потерпілий не був залучений до ліквідації епідемії та здійсненні заходів із запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 та у зв`язку з відсутністю підтвердження контакту лікаря [PERSON] з пацієнтами з діагнозом гострої респіраторної хвороби на COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, відповідно до Переліку робіт та виробництв, на яких можливе виникнення професійного захворювання, затвердженого постановою КМУ від 08.11.2000 року №1662 із змінами згідно постанови КМУ від 13.05.2020 року №394, та на основі зібраних матеріалів комісією не встановлено зв`язок захворювання [PERSON] на COVID-19 при виконанні ним професійних обов`язків. Відповідно до п.53 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 р. №337 даний випадок гострого професійного захворювання вважається не пов`язаним з виробництвом, і на нього складається акт за формою Н-1/НП. Вказує, що згідно довідки Комунального некомерційного підприємства "Хустський центр первинної медико-санітарної допомоги" №03-9/403 від 15.07.2020 року [PERSON] лікар загальної практики - сімейний лікар працював в амбулаторії м.Хуст КНП «Хустський ЦПМСД» згідно журналу прийому пацієнтів хворих на COVID-19 не лікував, так як воно не входило до його професійних обов`язків. Згідно пояснень пацієнтки [PERSON] вона не мала безпосереднього контакту з лікарем [PERSON] , щодо симптомів захворювання спілкувалась з ним в телефонному режимі, знаходячись на самоізоляції. Наголошує, що комісією з розслідування встановлено тільки одну пацієнту [PERSON] з діагнозом гострої респіраторної хвороби COVID-19, якій надавав медичну допомогу [PERSON] . Враховуючи, що безпосереднього контакту між ними не було, відтак і інфікуватися від пацієнтки [PERSON] [PERSON] не міг, у зв`язку з чим висновок спеціальної комісії про те, що даний випадок гострого професійного захворювання вважається не пов`язаним з виробництвом, і на нього складається акт за формою Н-1/НП, є правомірним і скасуванню не підлягає. Також, наголошує, що право визначати, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом, належить спеціальній комісії. Суд не може підміняти собою органи владних повноважень (в даному випадку - спеціальну комісію), рішення якої узгоджується, приймати замість рішення, яке визнається протиправним, інше рішення, яке б відповідало закону. Вказує, що розгляд вимоги скасувати висновки спеціальної комісії перебуває в залежності від наслідків розгляду заяви щодо призначення повторного (додаткового) спеціального розслідування нещасного випадку та результатів його проведення. Позивач не зверталася до Управління Держпраці у Закарпатській області із обґрунтованою заявою про призначення повторного спеціального розслідування гострого професійного захворювання із смертельним наслідком. У зв`язку із зазначеним, відповідач уважає, що оскаржуваний акт є правомірним, а тому позов не підлягає до задоволення. Представник третьої особи Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Закарпатській області в судовому засіданні проти позову заперечив з мотивів, наведених у додаткових пояснення на позов та просив суд відмовити у задоволенні такого. Також, третьою особою Управлінням виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Закарпатській області 27.11.2020 року подано до суду письмові пояснення, за підписом в.о. начальника управління Неймет Ю.Ю., у яких крім іншого зазначив, що ставити під сумнів висновки комісії, викладені в Акті спеціального розслідування гострого професійного захворювання (отруєння) із смертельним наслідком, що стався [INFO] або давати їм оцінку не входить до компетенції Управління. У випадку виникнення права у позивача на страхові виплати та подачі заяви до Хустського відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Закарпатській області, такі виплати буде здійснено у встановлені законом строки. Разом із тим, у поданих до суду 09.04.2021 року додаткових поясненнях представник третьої особи Кішко П.Ю. зазначає, що погоджується з позицією відповідача про правомірність висновків комісії із спеціального розслідування гострого професійного захворювання (отруєння) із смертельним наслідком, що стався [INFO] із сімейним лікарем [PERSON] , що містяться у Акті спеціального розслідування від 22.07.2020 року за формою Н-1/НП, і вважає, що у задоволенні позовних вимог позивача слід відмовити. Представник третьої особи КНП «Хустський центр первинної медико-санітарної допомоги» Хустської районної ради Закарпатської області в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений. У матеріалах справи наявна заява про розгляд справи у відсутності представника КНП «Хустський центр первинної медико-санітарної допомоги» Хустської районної ради Закарпатської області. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] показала, що вона працює викладачем в Хустському базовому медичному фаховому коледжі, 25 травня 2020 була на прийомі у сімейного лікаря [PERSON] у зв`язку із захворюванням на сахарний діабет. Під час прийому в кабінеті у лікаря була присутня медична сестра [PERSON] , яку вона давно знає. На коронавірус свідок захворіла приблизно через тиждень після прийому. Коли їй було підтверджено COVID, вона передзвонила своєму лікарю, однак він повідомив, що хворий. Повідомила, що вона в один день з [PERSON] поступила в обласну інфекційну лікарню з діагнозом коронавірус, з якої виписалася 03 липня 2020 року. В липні 2020 року, приблизно через тиждень після виписки з лікарні, їй дзвонили з Управління Держпраці в Закарпатській області по факту смерті сімейного лікаря [PERSON] , в тому числі виясняли чи була присутня 25 травня 2020 року під час прийому в кабінеті у сімейного лікаря [PERSON] медична сестра [PERSON] . Даний факт вона підтвердила по телефону, письмових пояснень від неї не відбиралось. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показала, що є пенсіонеркою, 25 травня 2020 року була на прийомі у сімейного лікаря [PERSON] разом з онуками. Під час прийому в кабінеті була присутня медична сестра [PERSON] . В день прийому ні вона, ні її онуки не були хворі на коронавірус. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показав, що він є заступником начальника Управління Держпраці в Закарпатській області та являвся головою комісії з спеціального розслідування гострого професійного захворювання, що сталося [INFO] із сімейним лікарем [PERSON] . Повідомив, що ним та членами комісії відбиралися пояснення, направлялися запити до КНП «Хустський ЦПМСД» чи залучався сімейний лікар [PERSON] до лікування ковідних хворих та здійсненні заходів із запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, відбирався журнал реєстрації амбулаторних пацієнтів. Завданням розслідування був пошук контактних із лікарем [PERSON] осіб, хворих на коронавірус. Спочатку від КНП «Хустський ЦПМСД» надійшла відповідь, що сімейний лікар [PERSON] до ліквідації пандемії не залучався, потім було повідомлено, що він здійснював лікування хворої на COVID [PERSON] , яка повідомила що відкривала лікарняний в телефонному режимі з лікарем [PERSON] та знаходилася на самоізоляції. Комісія не знайшла контактну особу, яка би хворіла на COVID, була паціентом лікаря і була на прийомі у лікаря [PERSON] . Опитувалася медична сестра [PERSON] , яка дала пояснення, що в останній раз контактувала з [PERSON] 22 травня 2020 року, потім відпросилася за сімейними обставинами і ніби не була на роботі. Підтвердив, що він дійсно дзвонив [PERSON] по телефону. Чому пояснення медичної сестри [PERSON] надані нею 07 липня 2020 року і 09 липня 2020 року, хоч і суперечать одні одним, не перевірялися, свідок не зміг пояснити. А зазначив, що для комісії наявність контакту [PERSON] з хворою медичною сестрою [PERSON] мало би значення тільки у тому випадку, якщо вона була би його пацієнткою. Рішення комісія приймала більшістю голосів, один член комісії мав окрему думку. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показала, що вона є головним державним інспектором відділу з гігієни праці Управління Держпраці у Закарпатській області та являлася членом комісії з спеціального розслідування гострого професійного захворювання, що стався [INFO] із сімейним лікарем [PERSON] . По розподілу обов`язків між членами комісії готувала та направляла запити до установ. Повідомила, що комісією не було встановлено контакту потерпілого з хворими із підтвердженим діагнозом COVID-19. [PERSON] надала пояснення, що не мала контакту з сімейним лікарем [PERSON] та спілкувалися з ним в телефонному режимі. Медична сестра [PERSON] надала пояснення, що в останній раз контактувала з потерпілим 22.05.2020 року, тобто поза межами інкубаційного періоду, який є з 24.05.2020 року по 06.06.2020. Пояснити причину розбіжностей які містяться в поясненнях медичної сестри [PERSON] щодо дати останнього контакту з лікарем [PERSON] не з могла. Зазначила , що даний факт не є визначальним, оскільки медична сестра [PERSON] не була пацієнтом лікаря [PERSON] . Зазначила, що комісією здійснювався пошук лише тих контактних хворих, що знаходилися на лікуванні у лікаря [PERSON] , його пацієнтів. За висновком комісії лікар [PERSON] не був офіційно залучений до ліквідації епідемії та здійсненні заходів із запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19. Заслухавши пояснення представників сторін та свідків, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про задоволення позову, виходячи з наступного. Як убачається з матеріалів справи, позивач [PERSON] являється дружиною померлого [INFO] [PERSON] , [INFO] . Судом встановлено, що [PERSON] з 01 жовтня 2018 року працював на посаді лікаря загальної практики-сімейної медицини АЗПСМ м. Хуст КНП «Хустський центр первинної медико-санітарної допомоги». Відповідно до обставин справи, встановлених спеціальним розслідуванням [PERSON] був обстежений методом ПЛР 09.06.2020 р. Згідно отриманого результату аналізу №52/136 від 12.06.2020 р.: РНК вірусу COVID-19, результат позитивний. Згідно висновку лікаря-інфекціоніста КНП «Хустської ЦРЛ» М.Губаль: за результатами ПЛР обстеження [PERSON] (1954 р.н.) сімейного лікаря КНП «Хустський ЦПМСД» дата ПЛР тестування 12.06.2020 року №52/136 тест позитивний. Проходив лікування в інфекційному відділенні КНП «Хустська ЦРЛ» з 13.06.2020 р. по 17.06.2020 р., після якого був скерований на подальше лікування в КНП ОКІЛ. Відповідно до виписки із медичної картки [PERSON] діагноз при госпіталізації, двобічна пневмонія: COVID-19. ПЛР 12.06.2020 р. позитивний, 29.06.2020 ПЛР негативний. Згідно виписки з протоколу патологоанатомічного обстеження №80 патологоанатомічний діагноз: гостра респіраторна хвороба COVID-19. Відповідно довідки про причину смерті №352 від 01.07.2020 року причина смерті: гостра респіраторна хвороба COVID-19, гостра дихальна недостатність, гіпоксія, інтоксикація. Як убачається зі змісту довідки про причину смерті від 01.07.2020 року, [PERSON] помер від гострої респіраторної хвороби COVID-19, гострої дихальної недостатності, гіпоксії, інтоксикації. 01 липня 2020 року КНП «Хустський ЦПМСД» повідомлено Управління Держпраці у Закарпатській області про гостре професійне захворювання із смертельним наслідком, що стався [INFO] в комунальному некомерційному підприємстві "Хустський центр первинної медико-санітарної допомоги" Хустської районної ради Закарпатської області внаслідок контакту з коронавірусними хворими. Відповідно до наказу від 01.07.2020 року №84-ср Управлінням Держпраці у Закарпатській області організовано та проведено спеціальне розслідування гострого професійного захворювання (отруєння) із смертельним наслідком, що сталося [INFO] із сімейним лікарем АЗПСМ комунального некомерційного підприємства "Хустський центр первинної медико-санітарної допомоги" Хустської районної ради Закарпатської області [PERSON] , 1954 року народження, за результатами якого 22 липня 2020 року був складений Акт за формою Н-1/НП, затверджений начальником Управління Держпраці у Закарпатській області 22.07.2020 року. При цьому, суд звертає увагу , що оскаржуваний акт спеціального розслідування був підписаний з окремою думкою члена комісії [PERSON] , оскільки остання вважала , що матеріалів зібрано недостатньо. Відповідно до висновків комісії, викладених в Акті спеціального розслідування гострого професійного захворювання (отруєння) із смертельним наслідком, що стався [INFO], потерпілий не був залучений до ліквідації епідемії та здійсненні заходів із запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та у зв`язку з відсутністю підтвердження контакту лікаря [PERSON] з пацієнтами з діагнозом гострої респіраторної хвороби на COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, відповідно до Переліку робіт та виробництв, на яких можливе виникнення професійного захворювання, затвердженого постановою КМУ від 08.11.2000 року №1662 із змінами згідно постанови КМУ від 13.05.2020 року №394, та на основі зібраних матеріалів комісією не встановлено зв`язок захворювання [PERSON] на COVID-19 при виконанні ним професійних обов`язків. За висновком комісії, відповідно до п.53 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 р. №337 даний випадок гострого професійного захворювання вважається не пов`язаним з виробництвом, і на нього складається акт за формою Н-1/НП. Як убачається зі змісту оскаржуваного акту, в основу своїх висновків комісія зокрема поклала пояснення [PERSON] та медичної сестри [PERSON] , хворих на коронавірусну інфекцію, відповідно до яких вони не мали контакту з сімейним лікарем [PERSON] під час інкубаційного періоду. Згідно з поясненнями [PERSON] , медичної сестри АЗПСМ м. Хуст КНП «Хустський ЦПМСД», вона працювала з потерпілим [PERSON] в одному кабінеті. Останній раз на роботі була 22.05.2020 року, оскільки з 25.05.2020 року лікар [PERSON] відпустив її у зв`язку з сімейними обставинами. 01.06.2020 року стан здоров`я її погіршився і 03.06.2020 р. [PERSON] звернулась до лікаря, зробила ПЛР-тест. 05.06.2020 р. отримано тест ПЛР, результат позитивний. Відповідно до наказу №25-К від 13.07.2020 року, медична сестра [PERSON] з 01.06 по 05.06 2020 року знаходилась у щорічній відпустці. З 05.06 по 22.06.2020 року знаходилася на самоізоляції у домашніх умовах під наглядом сімейного лікаря. Останній раз контактувала з лікарем [PERSON] 22.05.2020 року. Згідно з поясненнями [PERSON] , вона не мала безпосереднього контакту з лікарем [PERSON] , щодо симптомів свого захворювання спілкувалась з ним у телефонному режимі, знаходячись на самоізоляції. Надаючи правову оцінку відносинам, що склались між сторонами спору, суд уважає за необхідне звернути увагу на наступні обставини справи та норми законодавства. Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 р. №337 (надалі - Порядок №337). Відповідно до абзацу п`ятого пункту 10, пункту 14 Порядку №337 спеціальному розслідуванню підлягають гострі професійні захворювання (отруєння), що призвели до тяжких чи смертельних наслідків. Держпраці та/або її територіальним органом утворюється комісія із спеціального розслідування (далі - спеціальна комісія). Спеціальна комісія утворюється протягом одного робочого дня після отримання від роботодавця письмового повідомлення про нещасний випадок або за інформацією, отриманою з інших джерел (органу досудового розслідування, звернень потерпілого або членів його сім`ї чи уповноваженої ними особи, первинних організацій і територіальних об`єднань профспілок). Спеціальне розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) проводиться протягом 15 робочих днів (п.31 Порядку №337). Пунктом 33 Порядку №337 комісія (спеціальна комісія) зобов`язана, зокрема: провести зустріч з потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою); одержати письмові пояснення від роботодавця та його представників, опитати осіб - свідків гострого професійного захворювання (отруєння) та осіб, причетних до них; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; з`ясувати обставини та причини настання гострого професійного захворювання (отруєння); визначити, пов`язане чи не пов`язане гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом; установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці; скласти акти за формою Н-1. Рішення щодо визнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається комісією (спеціальною комісією) шляхом голосування простою більшістю голосів. У разі рівної кількості голосів членів комісії (спеціальної комісії) голос голови комісії (спеціальної комісії) є вирішальним (пункт 34 Порядку №337). Відповідно до підпункту 15 пункту 52 Порядку №337 обставини, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом, є однократний вплив на працівника шкідливих чи небезпечних виробничих факторів, внаслідок яких у нього виникло гостре професійне захворювання (отруєння), за наявності висновку закладу охорони здоров`я. Пунктами 4, 5 та 7 Інструкції про застосування переліку професійних захворювань, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України, Академії медичних наук України, Міністерства праці та соціальної політики України від 29 грудня 2000 року №374/68/338, визначено, що кодування діагнозів професійних захворювань проведено на підставі Міжнародної класифікації хвороб і споріднених проблем (МКХ-10). Діагноз гострого професійного захворювання (інтоксикації), що виникає на виробництві, встановлюється лікарем будь-якого лікувально-профілактичного закладу після обов`язкової консультації з профпатологом та лікарем з гігієни праці. При гострих професійних захворюваннях інфекційного походження (вірусний гепатит, бруцельоз, сибірська виразка, кліщовий енцефаліт та інші) діагноз установлюється лікарем-інфекціоністом та профпатологом з урахуванням епідрозслідування. Відповідно до ст.39 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» захворювання на інфекційні хвороби медичних та інших працівників, що пов`язані з виконанням професійних обов`язків в умовах підвищеного ризику зараження збудниками інфекційних хвороб (надання медичної допомоги хворим на інфекційні хвороби, роботи з живими збудниками та в осередках інфекційних хвороб, дезінфекційні заходи тощо), належать до професійних захворювань. Перелік професійних захворювань, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 08.11.2000 № 1662, - основний документ, яким слід керуватися при встановленні діагнозу професійного захворювання, зв`язку його з виконуваною роботою або професією (пункт 1 Інструкції №374). Відповідно до Переліку професійних захворювань гостра респіраторна хвороба COVID-19, спричинена коронавірусом SARS-CoV-2 (код класифікації U07.1 2019- nCoV), віднесена до захворювань, викликаних дією біологічних факторів. Постановою Кабінету Міністрів України від 08.11.2000 №1662 (із змінами, внесеними Постановою Кабінету Міністрів України від 13.05.2020 №394) до переліку робіт та виробництв, на яких можливе виникнення професійного захворювання на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, віднесено роботу медичних та інших працівників, що безпосередньо зайняті у ліквідації епідемії та здійсненні заходів із запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та лікування пацієнтів із випадками гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. При цьому, до виробничих факторів, вплив яких може викликати дане професійне захворювання, віднесено контакт з інфекційними хворими, інфікованими матеріалами чи переносниками захворювань Отже, даними нормами не звужується обсяг виробничих факторів, вплив яких може викликати професійне захворювання, виключно до контактів з інфекційними хворими пацієнтами, лікування яких здійснювалося лікарем [PERSON] . Системний аналіз вказаних норм дає можливості дійти до висновку, що для вирішення питання визначення, пов`язане чи не пов`язане з виробництвом випадок гострого професійного захворювання на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, необхідно встановити чи був контакт [PERSON] з інфекційними хворими, під час виконання ним своїх професійних обов`язків в період підвищеного ризику інфікування. Як встановлено судом, [PERSON] працював на посаді лікаря загальної практики-сімейної медицини АЗПСМ м. Хуст КНП «Хустський центр первинної медико-санітарної допомоги». Відповідно до посадової інструкції до його посадових обов`язків входить: здійснення динамічного спостереження за станом здоров`я кожного члена сім`ї пацієнта, проведення необхідного обстеження й оздоровлення за індивідуальним планом, оцінка фізичного та психічного здоров`я пацієнтів; надання комплексних медичних послуг, обстеження пацієнтів; забезпечення медичної допомоги пацієнтам, зокрема й паліативної (кінцевої) допомоги; надання невідкладної медичної допомоги на догоспітальному етапі, тощо. Довідку комунального некомерційного підприємства «Хустський центр первинної медико-санітарної допомоги» від 15.07.2020 року №03-9/403, згідно якої [PERSON] лікар загальної практики - сімейний лікар не здійснював лікування хворих на COVID-19, так як воно не входило до його професійних обов`язків, суд оцінює критично та не бере до уваги, оскільки дана довідка спростовується іншими листами цього же підприємства, виданими пізніше. Так, відповідно до листа комунального некомерційного підприємства «Хустський центр первинної медико-санітарної допомоги» від 12.05.2021 року №362/03-9, лікар загальної практики - сімейний лікар [PERSON] , місцем роботи якого було КНП «Хустський ЦПМСД», надавав послуги з медичного обслуговування населення (послуги з охорони здоров`я), що включені до програми державних гарантій медичного обслуговування населення, зокрема, це амбулаторне лікування основних захворювань, в тому числі амбулаторне лікування пацієнтів з підозрою або встановленим COVID-19. Листом комунального некомерційного підприємства «Хустський центр первинної медико-санітарної допомоги» від 17.07.2020 року №03-9/410 повідомлено, що згідно журналу прийому пацієнтів та амбулаторної картки пацієнтів лікар загальної практики - сімейний лікар [PERSON] приймав хвору з діагнозом COVID 19 - [PERSON] , якій відкрито листок непрацездатності з 01.06.2020 з діагнозом коронавірусна інфекція (позитивний результат дослідження методом ПЛР від 28.05.2020 р. №359, листок непрацездатності АКА №017601 від 01.06.2020 року). Пояснювальна записка від 20.07.2020 року [PERSON] , згідно якої вона не мала безпосереднього контакту з лікарем [PERSON] , щодо симптомів захворювання, спілкувалась з ним в телефонному режимі, знаходячись на самоізоляції, оцінюється судом критично, оскільки суперечить іншим доказам у справі. Так, відповідно до запису в журналі реєстрації амбулаторних пацієнтів за №2 від 01.06.2020 року сімейним лікарем [PERSON] прийом та вид консультації пацієнтці [PERSON] надавався амбулаторно із зазначенням відмітки «1». Для виду консультації по телефону передбачена відмітка «3». В якості доказу суд приймає до уваги копії витягу з Журналу реєстрації амбулаторних пацієнтів лікаря [PERSON] , надані як позивачем так і відповідачем суду разом з позовною заявою та відзивом на позовну заяву. Належним чином завірену копію витягу з журналу реєстрації амбулаторних пацієнтів лікаря [PERSON] , надану КНП «Хустський центр первинної медико-санітарної допомоги» Хустської районної ради Закарпатської області та в якій відсутній запис №2 від 01.06.2020 року про прийом пацієнтки [PERSON] , 1957 р.н., суд не бере до уваги,

Outcome: approved