Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-07 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про відшкодування моральної шкоди, мотивуючи свої вимоги тим, що внаслідок незаконної бездіяльності та порушення його прав з боку слідчих Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції України йому була спричинена моральна шкода. В судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги збільшив, збільшені підтримав, просив їх задовольнити, пояснивши, що він є потерпілим у кримінальному провадженню № 12015110170000145 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 129 КК України та через те, що слідчими Дарницького УП ГУНПУ своєчасно не розглядались подані ним клопотання, в розумні строки не здійснювали необхідні процесуальні слідчі дії, не виконувались рішення суду, які зобов`язували останніх здійснити слідчі дії. Вказаними діями позивачу була завдана моральна шкода у розмірі 85014,00 грн., яка полягала у нервових хвилюваннях, зміні повсякденного способу життя через необхідність постійно відвідувати органи досудового розслідування для відстоювання його прав, докладати значних зусиль для звернення зі скаргами на дії органу досудового розслідування до суду та прокуратури. У судовому засіданні представник відповідачаГоловного управління Національної поліції в м. Києві Роменська Є.П. проти задоволення позовних вимог заперечувала та пояснила суду, що позивач не обгрунтував причинно-наслідкового зв`язку між шкодою та протиправним на його думку діянням, не надавши документального підтвердження погіршенню стану здоров`я та інших негативних наслідків, викликаних неправомірними діями або бездіяльністю органу досудового розслідування, а тому просила у задоволенні позовних вимог відмовити. У судовому засіданні представник відповідача Головного управління Державної казначейської служби України у Київській області Жилін О.Ф. проти задоволення вимог заперечував та пояснив суду, що Головне управління казначейства жодних прав та інтересів позивача не порушувало, не вступало у правовідносини з ним та жодної шкоди позивачеві не завдавало, а тому позовні вимоги до Головного управління казначейства задоволенню не підлягають. Суд, вислухавши позивача [PERSON] , представника позивача, представників відповідачів Роменську Є.П. та Жиліна О.Ф. , дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступного висновку. Як встановлено судом, ухвалою Згурівського районного суду Київської області від 05.06.2015 по справі № 365/459/15-к начальника слідчого підрозділу Згурівського РВ ГУ МВС України в Київській області зобов`язано внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про вчинення кримінальних правопорушень по заяві [PERSON] щодо погрози його життю та членів його сім`ї, заподіяння матеріальної шкоди (а.с. 12). 09.06.2015 Згурівським РВ ГУ МВС України в Київській області було внесено відомості за заявою [PERSON] до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12015110170000145 за ознаками кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 129 КК України про те, що 28 травня 2015 року перебуваючи на автодорозі між с. Лизогубова Слобода та с. Стара Оржиця Згурівського району Київської області, [PERSON] словесно погрожував фізичною розправою [PERSON] (а.с. 13). Ухвалою Згурівського районного суду Київської області від 21.10.2015 по справі №365/863/15-к уповноваженого слідчого Згурівського РВ ГУ МВС України в Київській областіШипка В.В. зобов`язано розглянути клопотання представника [PERSON] - [PERSON] від 12.10.2015 про відібрання вільних та експериментальних зразків почерку у [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , і призначення почеркознавчої експертизи. Визнано бездіяльність слідчого щодо нерозгляду даного клопотання (а.с. 27-28). Ухвалою Згурівського районного суду Київської області від 21.10.2015 по справі № 365/864/15-к слідчого Згурівського РВ ГУ МВС України в Київській області Шипка В.В. зобов`язано розглянути клопотання представника [PERSON] - [PERSON] від 12.10.2015 про проведення допиту в якості свідка [PERSON] , визнано бездіяльність слідчого щодо нерозгляду даного клопотання (а.с. 29-30). Ухвалою Згурівського районного суду Київської області від 21.10.2015 по справі № 365/865/15-к уповноваженого слідчого Згурівського РВ ГУ МВС України в Київській областіШипка В.В. зобов`язано розглянути клопотання представника [PERSON] - [PERSON] від 12.10.2015 про проведення допиту в якості свідка [PERSON] , визнано бездіяльність слідчого щодо нерозгляду даного клопотання (а.с. 31-32). Ухвалою Згурівського районного суду Київської області від 21.10.2015 по справі № 365/866/15-к слідчого Згурівського РВ ГУ МВС України в Київській області Шипка В.В. зобов`язано розглянути клопотання представника [PERSON] - [PERSON] від 12.10.2015 про проведення допиту в якості свідка дружини [PERSON] , визнано бездіяльність слідчого щодо нерозгляду даного клопотання (а.с. 33-34). Ухвалою Згурівського районного суду Київської області від 21.10.2015 по справі № 365/867/15-к уповноваженого слідчого Згурівського РВ ГУ МВС України в Київській областіШипка В.В. зобов`язано розглянути клопотання представника [PERSON] - [PERSON] від 12.10.2015 про проведення допиту в якості свідка [PERSON] , визнано бездіяльність слідчого щодо нерозгляду даного клопотання (а.с. 35-36). Ухвалою Згурівського районного суду Київської області від 21.10.2015 по справі № 365/868/15-кслідчого Згурівського РВ ГУ МВС України в Київській області Шипка В.В. зобов`язано розглянути клопотання представника [PERSON] - [PERSON] від 12.10.2015 про проведення допиту в якості свідків сусідів [PERSON] , визнано бездіяльність слідчого щодо нерозгляду даного клопотання (а.с. 37-38). Ухвалою Згурівського районного суду Київської області від 21.10.2015 по справі № 365/869/15-куповноваженого слідчого Згурівського РВ ГУ МВС України в Київській областіШипка В.В. зобов`язано розглянути клопотання представника [PERSON] - [PERSON] від 12.10.2015 про встановлення всіх можливих свідків та очевидців події, що сталась 28.05.2015, визнано бездіяльність слідчого щодо розгляду даного клопотання (а.с. 39-40). Ухвалою Згурівського районного суду Київської області від 16.06.2016 по справі № 365/863/15-к слідчого СВ Згурівського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції Національної поліції в Київській області Гончаренка О.О. зобов`язано допитати свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , дружини [PERSON] , [PERSON] , сусідів [PERSON] , встановити всіх можливих очевидців та свідків, відібрати зразки почерку [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та призначити почеркознавчу екпертизу. Визнано бездіяльність слідчого щодо нездійснення процесуальних дій, які він був зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк(а.с. 41-42). Висновком соціально-психологічного дослідження № 28 від 03.03.2020, виконаним державною установою "Центром психічного здоров`я і моніторингу наркотиків та алкоголю Міністерства охорони здоров`я", визначено, що [PERSON] внаслідок протиправної бездіяльності службових осіб Головного управління Національної поліції в Київській області спричинені моральні страждання (моральна шкода). Грошовий еквівалент компенсації завданих моральних страждань (моральної шкоди) становить 18 мінімальних заробітних плат, розмір яких визначається рівнем розміру мінімальної заробітної плати, прийнятої в Україні на момент винесення рішення суду (а.с.137-140). Статтею 55 Конституції України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Статтею 56 Конституції України визначено, що кожен має право на відшкодування за рахунок держави матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади органів місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень. Статтею 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову та моральну шкоду передбачені нормами статей 1166, 1167 ЦК України, відповідно до яких шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини. Відповідно до ч. 6 ст. 1176 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі внаслідок іншої незаконної дії або бездіяльності чи незаконного рішення органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу досудового розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується на загальних підставах. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду" підлягає відшкодуванню шкода, завдана громадянинові внаслідок незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян. Частиною 5 ст. 3 Закону України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду" у наведених в статті 1 цього Закону випадках громадянинові відшкодовуються (повертаються) моральна шкода. Відповідно до ч. 5-6 ст. 4 "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду" відшкодування моральної шкоди провадиться у разі, коли незаконні дії органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури і суду завдали моральної втрати громадянинові, призвели до порушення його нормальних життєвих зв`язків, вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Моральною шкодою визнаються страждання, заподіяні громадянинові внаслідок фізичного чи психічного впливу, що призвело до погіршення або позбавлення можливостей реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру. Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Під час вирішення спорів про відшкодування шкоди доказуванню підлягає: факт спричинення шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди і його вина, причинний зв`язок між протиправною дією та негативними наслідками. Оцінивши докази зібрані по справі, суд вважає, що ухвалами Згурівського районного суду м. Києва, які винесені протягом 2015-2016 років, танабрали законної сили, підтверджується вчиненаЗгурівським УП ГУНП у м. Києві протиправна бездіяльність, яка полягала у тривалому проведенні досудового розслідування, невиконанні посадовими особами ЗгурськогоУП ГУНП у м. Києві обов`язків, передбачених Кримінально-процесуальним Кодексом України. Відповідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Окрім того, уповноваженим слідчим Згурівського УП ГУНП у м. Києві доказів на спростування доводів позивача суду не надано, на момент винесення рішення витребувані судом копії матеріалів кримінального провадження № 12015110170000145 до суду не подані. Твердження позивача про завдання йому моральної шкоди внаслідок бездіяльності посадових осіб органів державної влади, яка полягала у моральних стражданнях та необхідності вживати додаткових зусиль для захисту свого права, що спричинило йому душевні страждання, суд вважає обгрунтованими та такими, що можуть бути покладені в основу рішення. Оцінюючи належність, допустимість а також достатній зв`язок доказів у їх сукупності, зважаючи на те, що бездіяльність Згурівського УП ГУНП у м. Києві є протиправною, крім того позивачу була завдана моральна шкода, а також те, що вказана шкода була завдана внаслідок бездіяльності органу досудового розслідування, суд вважає, що позовні вимоги позивача про стягнення моральної шкоди обгрунтованими. Згідно з частиною 1 статті 3 Закону України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень» виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень - за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду. Відповідно до пункту 1 Положення про Державну казначейську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 215 від 15 квітня 2015 року, Державна казначейська служба України (Казначейство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну політику у сферах казначейського обслуговування бюджетних коштів, бухгалтерського обліку виконання бюджетів. За положеннями статті 25 Бюджетного кодексу України відшкодування відповідно до закону шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади (органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування), а також їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень, здійснюється державою (Автономною Республікою Крим, органами місцевого самоврядування) у порядку, визначеному законом. Казначейство України здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду. Відповідно до частини 1 статті 43 Бюджетного кодексу України Державна казначейська служба України забезпечує казначейське обслуговування бюджетних коштів на основі ведення єдиного казначейського рахунку, відкритого у Національному банку України. Враховуючи те, що стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, суд приходить до висновку про необхідність стягнення шкоди з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України на користь позивача. На підставі ст. 141 ЦПК України, враховуючи те, що позовні вимоги судом задоволені, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати з судового збору у розмірі 1 681 грн. 60 коп.

Outcome: approved