Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-25 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до ФОП [PERSON] про стягнення суми боргу. Зазначає, що 29 квітня 2016 року вона придбала в магазині «[INFO]» за адресою: [ADDRESS] у фізичної особи-підприємця [PERSON] ювелірні вироби, зокрема: золоту каблучку з «ефектом старіння», проба 585, вага 7,28 г, розмір 18,5,Золоту каблучку з «ефектом старіння», проба 585, вага 6,91 г, розмір 18,5. Загальна вартість ювелірних виробів склала 21285 грн. що із наданою знижкою у 5% становила 20 220 грн. Одну із придбаних каблучок передала сестрі, а іншу носила особисто. Приблизно через чотири місяці, на початку жовтня 2016р., з невеликою розбіжністю в часі, обидві каблучки лопнули: одна зверху, інша знизу. На початку жовтня 2016 року, одразу після того як ідентифіковано дефекти на каблучках, вона передала їх до магазину «[INFO]», для усунення недоліків під час гарантійного строку.Їй повідомили телефоном, що каблучки пошкоджені в результаті неправильного використання, випадок не є гарантійним та запропонували заплатити за проведення ремонту каблучок 250 грн. Із твердженням, що каблучки пошкоджено через неправильне використання, вона категорично не погодилась. Однак заплатила кошти за ремонт, довіряючи репутації відповідача. Чи проводилися дослідження та які їх результати, в разі проведення їй не повідомлялося. Також невідомо, які правила користування або зберігання золотими каблучками на думку відповідача були порушені, що призвело до того що вони лопнули. 28.11.2016 року замість каблучок з «ефектом старіння» їй видали дві каблучки з жовтого золота. Таку зміну зовнішнього вигляду вона вважає істотним недоліком, оскільки ефект старіння був принциповим при придбанні каблучок. У зв'язку з цим, вона відмовилась забрати каблучки. 28.12.2016р. вона подала заяву із вимогою розірвати договір купівлі-продажу ювелірних виробів та повернути кошти в розмірі 20220грн. Вимоги щодо повернення коштів задоволені не були. Листом від 04.01.2017р. відповідач повідомив про необхідність проведення експертизи з метою встановлення причин виникнення недоліків. Згоди на проведення експертизи не пропонувалося. На підставі викладеного просить стягнути з відповідача 34590,77 грн. які складаються з 20220,75 грн. основного боргу, 3449,28 грн. інфляції, 920,74 грн. із розрахунку 3% річних та 10000грн. у відшкодування моральної шкоди. Ухвалою суду від 23.07.2018 року відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. 22.08.2018 року [PERSON] подала заяву про збільшення позовних вимог. Просить стягнути з відповідача 37590,77 грн. які складаються з 20220,75 грн. основного боргу, 3449,28 грн. інфляції, 920,74 грн. із розрахунку 3% річних та 10000 грн. у відшкодування моральної шкоди та 3000 грн. витрат на професійну правничу допомогу. 05.09.2018 року відповідачем ФОП [PERSON] подано до суду відзив на позовну заяву. Зазначає, що із характеру поломки ювелірного виробу (золота каблучка з декоративним покриттям "старе золото"), який придбала [PERSON], відбулась вона внаслідок механічного впливу на вказаний виріб з боку споживача, чи з боку інших осіб, оскільки доставлено її в магазин у деформованому вигляді, що свідчить про те, що пошкодження каблучки не є такими, що виникли з вини виробника чи продавця. Проти вказаної обставини [PERSON] не заперечувала і на проведенні експертизи не наполягала. Оскільки, характер поломки виключав можливість гарантійного ремонту чи заміни зазначеного товару на новий ідентичний, оскільки, його поломка відбулась з вини самого позивача, [PERSON] запропоновано здійснити ремонт каблучки на платній основі майстром магазину, на шо вона дала свою згоду. Ця обставина також підтверджується рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 27.12.2017 року по справі № 816/1899/17 яким встановлено, що [PERSON] погодилася на проведення ремонту придбаних нею золотих каблучок, що безпосередньо підтверджується останньою у поданій нею 09.02.2017 року до ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області заяві. Факт наявності істотних недоліків придбаних каблучок, які відповідно до ст. 8 ЗУ «Про захист прав споживачів» є підставою для розірвання договору не підтверджено. Також, зазначає, що відповідальність за ст. 525, 625 ЦК України застосовується лише за порушення грошового зобов'язання між кредитором та боржником, який прострочив виконання грошового зобов'язання за договором. Крім того, зобов'язання щодо повернення грошей за товар виникає лише після розірвання договору купівлі-продажу за товар, однак спірний договір не розірваний. Відтак, як підстав для задоволення позову, так і для стягнення інфляційних та 3 % річних не має. 02.11.2018 року позивачем [PERSON] подано відповідь на відзив. Вказує, що працівники позивача погодились з тим, що каблучки лопнули з вини виробника та прийняли їх для проведення гарантійного ремонту. Проведення експертизи їй не пропонувалося. Відповідач не звертався до виробника каблучок із вимогою щодо усунення недоліків по гарантійному випадку, однак запропонував заплатити кошти за ремонт. Про те, що після ремонту каблучки змінять колір її не попереджали та згоди на це вона не давала. Вважає, що каблучки лопнули з вини виробника та при ремонті виник ще один істотний недолік - каблучки змінили колір. Про розірвання договору відповідача повідомлено 28.12.2016 року та встановлено семиденний строк до 04.01.2017 для повернення коштів, отже саме з 04.01.2017 існує невиконане грошове зобов'язання. 09.11.2018 року відповідачем ФОП [PERSON] подано заперечення. Вказує, що не він, ні його працівники не визнавали поломку каблучки, як таку, що відбулась з вини виробника та на гарантійний ремонт не приймали. Крім того, від проведення експертизи відмовилась саме позивач, що підтверджується письмовими доказами наявними у справі. У судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник [PERSON] позовні вимоги підтримують та просять їх задовольнити, з підстав, викладених у позовній заяві. Клопотань не мали та не заявляли. Представник відповідача ФОП [PERSON] - [PERSON]просить відмовити у задоволенні позову, з підстав зазначених у відзиві на позов. Вислухавши пояснення учасників процесу, повно, всебічно та об'єктивно дослідивши матеріали справи, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні ним правовідносини. Судом встановлено, що 29.04.2016 року [PERSON] у належному ФО-П [PERSON] магазині "[INFO]" придбано 2 золоті каблучки загальною вартістю 20220,00 грн. Після короткотривалого використання вказаних каблучок останні з невеликою різницею у часі лопнули. У результаті виявлення вказаних дефектів на каблучках, [PERSON] звернулася до продавця з вимогою усунути дефекти. Їй повідомили телефоном, що каблучки пошкоджені в результаті неправильного використання, випадок не є гарантійним та запропонували заплатити за проведення ремонту каблучок 250,00 грн. на що остання погодилася. 28.11.2016 в магазині відповідача [PERSON] віддали відремонтовані каблучки, проте вони були вже без ефекту "старе золото". У зв'язку з цим, позивач відмовилася забирати каблучки. 28.12.2016р. позивач подала заяву із вимогою розірвати договір купівлі-продажу ювелірних виробів та повернути кошти в розмірі 20220грн. Листом від 04.01.2017р. ФОП [PERSON] повідомив [PERSON] про необхідність проведення експертизи з метою встановлення причин виникнення недоліків та пояснив зміну кольору каблучок проведенням ремонтних робіт. Листом від 23.01.2017 року відповідач запропонував позивачу надати згоду на відшкодування вартості поведеної експертизи на випадок, коли буде встановлено, що пошкодження виробів мало місце з її вини. Відповіді та згоди по зазначеному листу [PERSON] не надавала. Спірні правовідносини регулюються нормами Цивільного кодексу України, Законом України «Про захист прав споживачів» від 2 травня 1991 року № 1023-XII (далі Закон № 1023-XII). За правилом частини першої статті 673 ЦК України продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу. Правові наслідки передання товару неналежної якості передбачені як статтею 678 ЦК України, так і статтею 8 Закону України «Про захист прав споживачів». Зокрема, у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством і на підставі обов'язкових для сторін правил чи договору, має право за своїм вибором вимагати від продавця або виробника: 1) розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) вимагати заміни товару на такий же товар або аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар (ч. 1 ст. 8 Закону № 1023-XII, ч. 2 ст. 678 ЦК). Відповідно до пункту 12 частини першої статті 1 Закону України «Про захист прав споживачів» істотний недолік - недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: а) він взагалі не може бути усунутий; б) його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; в) він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором. Тобто, тільки сукупність чотирьох обов'язкових ознак недоліку надає підстави вважати його істотним недоліком із усіма правовими наслідками щодо задоволення вимог споживачів, та повернення грошових коштів, сплачених за товар. Згідно ч. 4 ст. 17 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі коли під час гарантійного строку необхідно визначити причини втрати якості продукції, продавець (виконавець, виробник) зобов'язаний у триденний строк з дня одержання від споживача письмової згоди організувати проведення експертизи продукції. Експертиза проводиться за рахунок продавця (виконавця, виробника). Якщо у висновках експертизи буде доведено, що недоліки виникли після передачі продукції споживачеві внаслідок порушення ним встановлених правил використання, зберігання чи транспортування або дій третіх осіб, вимоги споживача не підлягають задоволенню, а споживач зобов'язаний відшкодувати продавцю (виконавцю, підприємству, яке виконує його функції) витрати на проведення експертизи. Споживач, продавець (виконавець, виробник) мають право на оскарження висновків експертизи у судовому порядку. Частиною 2 ст. 678 ЦК України та ч. 1 ст. 8 Закону України «Про захист прав споживачів», передбачено, що у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи споживач має право за своїм вибором вимагати від продавця або виробника, зокрема, розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми. Проте в порушення вищевказаних норм закону позивач [PERSON] не ставить перед судом вимогу про розірвання договору купівлі продажу ювелірних виробів. Як вбачається з позовної заяви [PERSON] повідомили, що каблучки пошкоджені в результаті неправильного використання, випадок не є гарантійним та запропонували заплатити за проведення ремонту 250,00 грн., на що остання погодилась. Вищевказане також, підтверджується рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 27.12.2017 року по справі № 816/1899/17 яким, зокрема, встановлено, що [PERSON] погодилася на проведення ремонту придбаних нею золотих каблучок, що безпосередньо підтверджується останньою у поданій нею 09.02.2017 року до ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області заяві. При цьому, будь-яких доказів існування експертного висновку, зміст якого б підтверджував, що спірний випадок підпадає під дію гарантії, матеріали справи не містять. Згідно ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Тобто та обставина, що [PERSON] погодилася на проведення ремонту придбаних нею золотих каблучок не потребує доказуванню у даній справі. Згідно ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до вимог ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Листом від 23.01.2017 року відповідач просив надати згоду на проведення експертизи каблучок та відшкодування вартості експертизи у випадку, коли буде встановлено, що пошкодження виробів мало місце з вини позивача. Проте, [PERSON] згоду на її проведення не надавала та в подальшому з заявою про проведення експертизи визначення причини втрати якості товару, гарантійний термін якого не вичерпався, не зверталась. Доказів про те, що золоті каблучки мають істотні недоліки у розумінні п.12 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів», позивач на порушення вимог статей 12, 81 ЦПК України не подала. Враховуючи вищевикладене, позовні вимоги [PERSON] про стягнення з відповідача 37590,77 грн. не підлягають задоволенню. У зв'язку з тим, що позивача, звільнено від сплати судового збору, судові витративіднести на рахунок держави.

Outcome: dismissed