Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-19 00:00:00

Позивачка 09.12.2019 р. звернулася в суд із позовом до відповідача про відшкодування шкоди, спричиненої пожежею, в якому просила стягнути в її користь 481928 грн. матеріальної шкоди, 20000 грн. моральної шкоди та судові витрати. Свій позов обґрунтовувала тим, що їй на підставі договору дарування від 31.08.2018 р. належить будинковолодіння по [ADDRESS] . Згідно технічного паспорту до складу даного будинковолодіння входить: житловий будинок «А», літня кухня «Б», гараж «В», гараж «Г», вбиральня «Д», огорожа «N1», крім того для господарських потреб нею споруджено стайню зблоковано з майстернею розміром 7,38х3,71м, дерев`яний навіс розмірами 9,0х4,3м. 09 березня 2019 р. близько 15 год. 30 хв. відповідач [PERSON] на території свого господарства по [ADDRESS] запалив сміття, внаслідок чого відбулося загоряння його літньої кухні. Пізніше вогонь поширився на приміщення її літньої кухні та господарські приміщення, внаслідок чого відбулось пошкодження конструкцій останніх. Пожежу було ліквідовано працівниками ДСНС о 17 год. 58 хв., Згідно листа Тисменицького відділу поліції № 2014/108/47/04-19 від 26.03.19 р. даний факт пожежі зареєстрований в Журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події Тисменицького ВП ГУНП під №1038 від 09.03.2019 року. 10.03.2019 р. комісією у складі головного інспектора Тисменицького РВ Управління ДСНС в області Дзьомбака М. М., в тому числі потерпілої [PERSON] , [PERSON] проведено огляд місця події та за його результатами складено Акт про пожежу, що мала місце 09.03.2019 р. о 15.30 год. в [ADDRESS] , де зазначено, що пожежею знищено літню кухню, два гаражі, стайню для худоби, дерев`яний піднавіс, 2 метри кубічних дошки, речі домашнього вжитку, побутова техніка. Також по даному факту, старшим ДОП Тисменицького ВП ГУНП Петлюком В. І. 11.03.2019 р. складено протокол про вчинення [PERSON] адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 152 КУпАП про порушення державних стандартів, норм і правил у сфері благоустрою населених пунктів, правил благоустрою територій населених пунктів. У поясненні наданого відповідачем при складанні даного протоколу зазначено, що 09.03.2019 р. він, перебуваючи по місцю проживання займався благоустроєм своєї території, по заду літньої кухні спалював суху траву та деревину, та на короткий проміжок часу залишив вогонь без нагляду, який внаслідок сильного вітру перекинувся на його будівлю, а з часом на сусідську, тобто її літню кухню, чим завдав великої шкоди. Постановою № 37 адміністративної комісії при виконавчому комітеті Тисменицької міської ради по справі про адміністративне правопорушення від 15 березня 2019 року на [PERSON] накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу 340 грн. Вважає, що знищення належного їй майна сталося внаслідок незабезпечення відповідачем пожежної безпеки власної території. Судовим експертом [PERSON] за запитом №19/2 від 20.03.2019р. адвоката Лютана З.Й. було проведено будівельно-технічне дослідження та складено висновок експерта № 44/з від 19.07.2019 року, відповідно до якого вартість відновлювального ремонту конструктивних елементів: літньої кухні літ. Б, загальною площею 63,3 кв. м., гаражів літ. В, загальною площею 46,7 кв. м. стайні зблокованої з майстернею (стіни в одну цеглу; покрівля - листи хвилясті азбестоцементні) розмірами 7,38 х 3,71 м., дерев'яного навісу (дерев'яні стійки 100 х 100 мм., покрівля - металева) розмірами 9,0 х 4,3 м., що знаходяться по [ADDRESS] , внаслідок пошкоджень спричинених пожежею, яка мала місце 09.03.2019 р. та наслідків проведення гасіння вказаної пожежі, становить 442494 грн. Також за заявою її племінниці [PERSON] проведено експертне дослідження щодо визначення розміру матеріальної шкоди, завданої власнику пошкодженого майна, внаслідок дії на нього негативних факторів спричинених пожежею (та залиттям водою в результаті гасіння пожежі), згідно висновку експертного дослідження від 19.07.2019 р. Івано-Франківського НДЕКЦ, 18.04.2019 судовим експертом було проведено огляд пошкодженого майна, що піддалося дії негативних факторів за адресою: [ADDRESS] у присутності племінниці потерпілої [PERSON] , матері потерпілої [PERSON] та батька потерпілої [PERSON] , що зафіксовано в Акті за результатами огляду об`єкта дослідження від 18.04.2019 р., що доданий до висновку експертного дослідження. Згідно наданого на дослідження дефектного Акту №008 ТзОВ «Компанії М-Стайл» від 28.05.2019 року зазначено, що під час діагностики: холодильника марки «Samsung» моделі «RB31FSRNDEF», мікрохвильової печі марки "ELEKTA" моделі «ЕМО 336 МRII», морозильної камери марки "Snaige" моделі "F 245", телевізора марки «ORION» моделі «MP2125U», телевізора марки «TEVION» моделі «CTV 6361-S», тюнера марки «STRONG» моделі «Цифровий ефірний ТБВЧ SRT 8500» встановлено, що вони вийшли з ладу в результаті попадання води на важливі елементи електроніки. Ремонт даної техніки є недоцільним. Визначення розміру заподіяної матеріальної шкоди по об'єктах дослідження, які значно пошкоджені, не підлягають відновленню або відновлення є недоцільним через встановлені та перелічені вище пошкодження, що виникли внаслідок пожежі та її гасіння і такі предмети не можуть використовуватися за призначенням, розмір матеріальної шкоди дорівнює вартості виробів до пошкодження з урахуванням експлуатаційного зносу, визначеного в рамках порівняльного підходу оцінки на вироби такі, що були у вжитку та представлені на ринку вторинного використовування. При цьому розмір матеріальної шкоди дорівнює вартості виробу на ринку вторинного використання. Результати товарознавчого дослідження наведені в таблиці 2 висновку експертного дослідження від 19.07.2019 №ЕД-19/109/28-1ТВ/19, за якою ринкова вартість: насосної станції марки «Volks pumpe» моделі «JY 1000" складає 1575,00 грн.; холодильника марки «Samsung» моделі «RB31FSRNDEF» складає 9067,00 грн.; газової колонки для нагрівання води марки "Grandini" моделі "JSD 20-A1" складає 1450,00 грн.; газового котла марки «Термо Бар КС-Г 7ДS» з автоматикою моделі "630 EUROSIT" складає 5438,00 грн.; морозильної камери марки "Snaige" моделі "F 245" складає 5050,00 грн.; механічної швейної машинки марки «Kohler» моделі "Zick Zack" складає 550,00 грн.; телевізора марки «ORION» моделі «MP2125U» складає 625,00 грн.; газонокосарки електричної марки "Gardena" «Power Max 1100/325031» складає 1850,00 грн.; тюнера марки «STRONG» моделі «Цифровий ефірний ТБВЧ SRT 8500» складає 433,00 грн.; циркуляційного насосу марки "Grundfos" моделі "UPS 25-40 180". складає 600,00 грн.; дитячого велосипеду марки «Зайка» складає 460,00 грн.; кушнірської (скорняжна) машини 10 Б складає 2533,00 грн.; швейної машинки 22 класу складає 2333,00 грн.; батуту марки «Green Light» складає 3899,00 грн. Розмір матеріальної шкоди завданий власнику пошкодженого майна внаслідок пожежі (та залиттям водою в результаті гасіння пожежі), яке мало місце 09.03.2019р. по [ADDRESS] , може становити 35863 грн. Визначення розміру заподіяної матеріальної шкоди по об`єктах дослідження від забруднення в результаті дії пожежі в результаті гасіння залиття водою визначено виходячи з витрат на застосування повного обсягу послуг з очищення пошкодженого майна. Згідно проведеного експертом аналізу, середня ціна послуги з чищення частини кутового дивану наведена в Таблиці 3 висновку експертного дослідження від 19.07.2019 №ЕД-19/109/28-1ТВ/19 і становить 283 гривні. В таблиці 4 висновку експертного дослідження визначено розмір заподіяної матеріальної шкоди по перелічених нище об`єктах дослідження розрахунковим методом із врахуванням стану до і після пошкодження майна: батареї (радіатори), розмір заподіяної шкоди дорівнює 480,00 грн. за 8 штук; батареї (чавунні на 7 ребр), розмір заподіяної матеріальної шкоди дорівнює 760,00 грн. за 20 штук, батареї (радіатор алюмінієвий) на три ребра, розмір заподіяної матеріальної шкоди дорівнює 22 грн.; кухонний набір (гарнітура в кухню), розмір заподіяної матеріальної шкоди дорівнює 620,00 грн.; комплект секційних кімнатних меблів «Меблевий гарнітур «Покуття», розмір заподіяної матеріальної шкоди дорівнює 1306,00 грн.; стіл, розмір заподіяної матеріальної шкоди складає 100,00 грн. Отже, розмір матеріальної шкоди завданої власнику пошкодженого майна (згідно наведеним вище переліком) спричинених пожежею, в результаті гасіння якої залили водою може становити 3288 грн. Визначити розмір матеріальної шкоди завданої позивачці, власнику пошкодженого майна, а саме: мікрохвильової печі марки "ELEKTA" моделі «ЕМО 336 МRII», швейної машини марки "LARK" , телевізора марки «TEVION» моделі «CTV 6361-S», газонокосарки електричної марки «FEVILL» моделі «FF не є можливим, оскільки судовим експертом проводився моніторинг цінових пропозицій продажу та пропонування ідентичного та подібного майна на ринку України та встановлено, що цінові пропозиції щодо їх вартості відсутні. Визначити розмір матеріальної шкоди завданої власнику пошкодженого майна, а саме: газової плити з написами "ПГ4 470-01 ПУ51-02", велосипеда підліткового марки «Орленок», велосипеда підліткового марки «Піонер tourist», велосипеда підліткового марки «Турист» - не є можливим, оскільки при огляді об'єктів дослідження, експертом було встановлено, що в результаті пожежі (залиття під час гасіння) пошкоджено об'єкти та написи, які б вказували на маркувальні дані виробу, а у вихідних даних наданих ініціатором проведення дослідження, відсутня інформація щодо повних маркувальних даних об`єктів, що унеможливлює проведення їх ідентифікацій та відповідно визначення їх вартості. Отже, згідно висновку експертного дослідження від 19.07.2019р № ЕД-19/109/28-1ТВ/19 розмір матеріальної шкоди завданої власнику пошкодженого майна внаслідок пожежі (залиття в результаті гасіння пожежі), яке мало місце 09.03.2019 по [ADDRESS] , може становити 39434 грн. Крім того, діями відповідача по спалюванню сміття на своєму подвір'ї, які спричинили пожежу та його бездіяльністю щодо відшкодування завданої шкоди позивачці спричинена й моральна шкода, яка проявилася у постійних переживаннях за належне їй на праві власності майно, порушилися її нормальні життєві зв`язки, оскільки вона змушена витрачати свій час і зусилля для визначення вартості спричинених збитків, змушена тривалий час користуватися практично зруйнованою, залитою водою літньою кухнею, гаражами, дихати вологістю, прибирати сліди пожежі та залиття, щоб зменшити негативні наслідки пожежі та залиття. Відповідач у добровільному порядку не вжив ніяких заходів для вирішення питання про відшкодування завданої мені шкоди, проявив байдужість до стану ушкодженого майна, чим змусив її звертатися до суду та захищати свої права в судовому порядку. Внаслідок пожежі у неї та членів її сім`ї порушився звичайний устрій життя, спричинено дискомфорт, що вимагає додаткових зусиль для організації життя. Тому розмір моральної шкоди вона оцінює у 20000 грн. Просила стягнути з відповідача у її користь 481928 грн. спричиненої матеріальної шкоди, 20000 грн. моральної шкоди, 9456,40 грн. витрат за проведення експертних досліджень, 8650 грн. витрат на правову допомогу та судовий збір у розмірі 5587,68 грн. Представник позивачки у судовому засіданні позов підтримав у повному обсязі та просив його задоволити. Відповідач [PERSON] у поданому письмовому відзиві позов не визнав, мотивуючи, що позивачка на підтвердження свого права на нерухоме майно та право на відшкодування надала договір дарування житлового будинку, в якому остання отримала в дар від [PERSON] житловий будинок загальною площею 341,4 кв.м., літню кухню площею 63,3 кв.м., гараж площею 46,7 кв.м., гараж площею 19,5 кв.м., вбиральню площею 1,5 кв.м., огорожу №1. Такі ж об`єкти нерухомого майна відображені у витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності та технічному паспорті на садибний (індивідуальний) житловий будинок. При цьому, заявляючи вимогу про стягнення шкоди враховано об`єкти, які не є власністю позивача, а саме: стайня зблокована з майстернею розмірами 7,38х3,71, дерев`яний навіс розмірами 9,0х4,3 м. Також, проаналізувавши кошториси, що виготовлені експертом, вважає, що вони не є належними та достовірними доказами у розумінні ст. 77,79 ЦПК України. За приписами ст. 22, 1166 ЦК України шкода відшкодовується власнику майна. Однак матеріали справи не містять доказів того, що все майно, побутова техніка, що перелічене в експертному висновку належить позивачці. Щодо розміру моральної шкоди вважає, що така вимога не підтверджена належними та допустимими доказами. Просив у позові відмовити. Представник відповідача у судовому засіданні заперечив щодо задоволення позову, просив визнати висновки експертів недопустимими доказами, оскільки у даних висновках відсутнє попередження експерта про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку за ст. 384 КК України або за відмову від надання висновку за ст. 385 КК України, що є порушенням вимог ч.7 ст. 102 ЦПК України, ст. 12 Закону України «Про судову експертизу» та п.4.14 розділу 4 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень. Крім того, висновок експертного дослідження № ЕД-19/109/28-1ТВ/19 від 19.07.2019 р. може бути достовірним, якщо надана [PERSON] інформація та вихідні дані є достовірними, однак остання не є учасником даної справи, а викладена в заяві інформація за підписом [PERSON] не може вважатися достовірною як ставиться під сумнів самим експертом. Просив у даному випадку застосувати висновки Великої Палати Верховного суду від 18.12.2019 р. Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити, з огляду на наступне. За ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Встановлено, що на підставі договору дарування від 30.08.2018 р., посвідченого приватним нотаріусом Тисменицького районного нотаріального округу Угорчак Н.М., зареєстрованого в реєстрі за № 1542, позивачці [PERSON] належить будинковолодіння по [ADDRESS] . Згідно технічного паспорту до складу даного будинковолодіння входить житловий будинок «А», літня кухня «Б», гараж «В», гараж «Г», вбиральня «Д», огорожа «N1». Відповідно до акту про пожежу від 10.03.2019 р., який складений головним інспектором Тисменицького РВ Управління ДСНС в області Дзьомбаком М.М. у присутності потерпілої [PERSON] та онуки потерпілої [PERSON] , орієнтовно о 15 год. 30 хв. 09.03.2019 р. в [ADDRESS] в приміщенні господарської споруди виникла пожежа; пожежею знищено літня кухня, два гаражі, стайня для худоби, дерев`яний під навіс, дошка 2м.куб.; пожежею пошкоджено дах на літній кухні, дах на гаражах, речі домашнього вжитку, побутова техніка; ймовірна причина пожежі встановлюється (а.с.13). Однак, суд не може прийняти, як доказ факту пожежі з вини відповідача даний акт, оскільки ймовірна причина пожежі у ньому не вказана, в акті зазначено, що пожежу виявлено [PERSON] , а у позовній заяві позивачка стверджує, що свідком пожежі був [PERSON] , ким вчинено пожежу не вказано, тобто висновок пожежників є неповним, а тому є неналежним доказом. По факту пожежі Тисменицьким ВП ГУНП в Івано-Франківській області також проводилась перевірка за зверненням [PERSON] від 09.03.2019 р., згідно висновку якої встановлено, що перевіркою не встановлено будь-яких фактів кримінальних правопорушень, [PERSON] притягнути до адміністративної відповідальності за ст. 152 КУпАП. 11.03.2019 р. старшим ДОП Тисменицького ВП ГУНП складено протокол про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] , в якому останній пояснив, що роблячи благоустрій своєї території, через сильний вітер, не зміг самостійно загасити вогонь (а.с. 16-37). На підставі зазначеного протоколу про адміністративне правопорушення адміністративною комісією виконавчого комітету Тисменицької міської ради винесено постанову 15.03.2019 р., якою [PERSON] визнано винним за ст. 152 КУпАП- порушення державних стандартів, норм і правил у сфері благоустрою населених пунктів, правил благоустрою територій населених пунктів, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу 340 грн.(а.с.124). Відповідно до висновку експерта №44/з будівельно-технічної експертизи по запиту адвоката Лютана З.Й., складеного судовим експертом [PERSON] 19.07.2019 р., вартість відновлювального ремонту конструктивних елементів: літньої кухні літ. Б, загальною площею 63,3 кв. м., гаражів літ. В, загальною площею 46,7 кв. м., стайні зблокованої з майстернею (стіни в одну цеглу; покрівля - листи хвилясті азбестоцементні) розмірами 7,38 х 3,71 м., дерев'яного навісу (дерев'яні стійки 100 х 100 мм., покрівля - металева) розмірами 9,0 х 4,3 м., що знаходяться по [ADDRESS] , внаслідок пошкоджень спричинених пожежею, яка мала місце 09.03.2019 р. та наслідків проведення гасіння вказаної пожежі, становить 442494 грн. (а.с. 39-74). Відповідно до висновку експертного дослідження № ЕД-19/109/28-1ТВ/19 від 19.07.2019 р. Івано-Франківського НДЕКЦ України, який складено за заявою [PERSON] від 03.04.2019 р., розмір матеріальної шкоди завданої власнику пошкодженого рухомого майна (згідно із наданим переліком встановленим експертом при огляді об`єктів) внаслідок пожежі (залиття в результаті гасіння пожежі), яке мало місце 09.03.2019 р. по [ADDRESS] , може становити 39434 грн. (а.с.76-120). Статтею 106 ЦПК України передбачено можливість проведення експертизи на замовлення учасників справи. Частиною 6 ст. 106 ЦПК України зазначено, що експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Згідно з ч. 5 ст. 106 ЦПК України у висновку експерта повинно бути зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Разом з тим, у вищезазначених висновках будівельно-технічної експертизи та експертного товарознавчого дослідження не зазначено, що експерти обізнані про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та те, що висновок підготовлено для подання до суду. Крім того, висновок товарознавчого дослідження складено за зверненням [PERSON] , яка не є учасником даної справи. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно зі ст. 77 ЦПК україни належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. З огляду на викладене, з урахуванням положень цивільно-процесуального законодавства суд не може прийняти до уваги та вважати допустимими і належними доказами висновок будівельно-технічної експертизи від 19.07.2019 р. та висновку експертного товарознавчого дослідження від 19.07.2019 р. Така позиція узгоджується із правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 18.12.2019 р. у справі № 522/1029/18 (провадження №14-270цс19), згідно якого непопередження експерта про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку тягне за собою неналежність експертного висновку. Згідно ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені у постановах Верховного Суду. Згідно з вимогами ч.6 ст.81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Крім того, обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод принципу справедливості розгляду справи судом. Позивачка зобов`язана була довести, що внаслідок пожежі було знищене або пошкоджене належне їй на відповідній правовій підставі майно та подати докази щодо його вартості. Натомість, ні стайня зблокована з майстернею, ні дерев`яний навіс у технічному паспорті на садибний (індивідуальний) житловий будинок та договорі дарування житлового будинку від 30.08.2018 р. не зазначені, сам факт самовільного будівництва допоміжних споруд житлового сектору не надає позивачці права захисту її майнових прав як власника. У матеріалах справи міститься лише договір дарування житлового будинку від 30.08.2018 р. та перша сторінка витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, на якій відсутня актуальна інформація про право власності на будинковолодіння, представником позивачки не долучено до матеріалів справи відповідного документу. Суд не приймає до уваги надані представником позивачки, як докази, настанову користувача та гарантійний лист холодильника марки «Samsung», інструкцію з експлуатації та монтажу газової колонки для нагрівання води марки «Grandini», настанову з експлуатації та накладну газового котла марки «Термо Бар КС-Г 7ДS», інструкцію з експлуатації та гарантійний талон морозильної камери марки «Snaige», гарантійний талон та чек на придбання газонокосарки електричної марки «Gardena», інструкцію з експлуатації та монтажу циркуляційного насосу марки «Grundfos», оскільки з їх змісту не вбачається, що саме позивачка є покупцем даної техніки, крім того не встановлено походження таких доказів. Щодо стягнення моральної шкоди, слід зазначити, що позивачкою не надано жодних доказів на підтвердження спричинення їй моральної шкоди та наявності моральних страждань, як не доведено і розмір такої шкоди у сумі 20000 грн. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Такий правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 25 лютого 2019 року у справі № 466/4051/15-ц. За таких обставин, з урахуванням того, що позивачкою не доведено розмір завданої матеріальної та наявність моральної шкоди суд вважає, що у позові слід відмовити у повному обсязі за безпідставністю та недоведеністю позовних вимог. Відповідно до положень ст. 141 ЦПК України судові витрати понесені позивачкою відносяться за її рахунок. На підставі наведеного, відповідно до ст. 13, 22, 23, 1166, 1167 ЦК України,

Outcome: dismissed