Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-19 00:00:00

До Приморського районного суду м. Одеси 06.08.2019 року звернулось Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради із вказаною позовною заявою та просить суд скасувати рішення державного реєстратора Управління державної реєстрації Юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюк В.Д. про державну реєстрацію, індексний номер:48047444 від 01.08.2019 року та зобов`язати [PERSON] привести самочинно реконстуйований об`єкт у відповідність до договору купівлі-продажу за №363 від 30.05.2019 року. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [PERSON] наведено недостовірні відомості в повідомленні про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації в частині визначення класу наслідків (відповідальності), що стало підставою для їх скасування на підставі наказів Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 05.08.2019 року. Разом з тим, державним реєстратором 01.08.2019 року було внесено запис про зміни об`єкта нерухомого майна на підставі поданих для реєстрації: технічного паспорту, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, серія та номер ОД141192071758 від 26.07.2019 року. Проведення державної реєстрації на підставі документів, які в подальшому були скасовані, та проведення відповідачем самочинного будівництва стало підставою для звернення позивача до суду із вказаною позовною заявою. Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 09.08.2019 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви. Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 02.09.2019 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін в судове засідання. В судове засідання 02.10.2020 року з`явився представник позивача [PERSON] , інші учасники по справі не з`явились, конверт, що направлявся для відповідача державного реєстратора Управління державної реєстрації Юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюк В.Д. з копією позовної заяви з додатками та ухвалою про відкриття провадження повернувся до суду з відміткою «не повна адреса». Відомостей щодо сповіщення [PERSON] на час судового засідання матеріали справи не містили. Представник позивача підтримав позовну заяву, у зв`язку з необхідністю належного сповіщення учасників по справі розгляд справи було відкладено на 06.11.2019 року. 31.10.2019 року до суду надійшов відзив на позовну заяву від [PERSON] , відповідно якого відповідач просив відмовити у задоволені позову в повному обсязі. 06.11.2019 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання від [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] про залучення до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету позову. Клопотання обґрунтовано тим, що вони є мешканцями будинку [ADDRESS] та питання стосується проведення реконструкції квартири [NUMBER] , внаслідок чого може статися обвалення цілого флігеля будинку, що призведе до загибелі людей, а також, власником було порушено право колективної власності. В судове засідання 06.11.2019 року з`явились представник позивача [PERSON] , яка підтримала позовну заяву, також до суду з`явились [PERSON] та [PERSON] . Відзив на позовну заяву, який було подано 31.10.2019 року повернуто відповідачу у зв`язку з не направленням копії позивачу. Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 06.11.2019 року залучено [PERSON] та [PERSON] в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору до участі у справі. Розгляд справи було відкладено на 16.01.2020 року. 08.10.2020 року до суду надійшов відзив на позовну заяву від [PERSON] , відповідно якого відповідач просив відмовити у задоволені позову в повному обсязі. В обґрунтування якого зазначено, що у зв`язку з відмінностями у адресі будинку, де знаходиться квартира щодо якої проводилась реконструкція ( [ADDRESS] ) та будинку який визнано пам`яткою культурної спадщини ( [ADDRESS]) , неможливо ідентифікувати ці об`єкти нерухомості як тотожні, у зв`язку з цим стверджувати, що будинок, в якому знаходиться квартира [PERSON] , є об`єктом культурної спадщини - є безпідставним. Під час прийняття Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради повідомлення про початок виконання будівельних робіт та реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, Позивачеві повинно було бути завідомо відомо про віднесення будинку в якому знаходиться квартира, щодо якої проводилась реконструкція, до пам`яток культурної спадщини. Проте питання незаконності проведення реконструкції квартири, на підставі віднесення будинку до пам`ятки історії, Позивачем заявлено тільки після проведення всіх будівельних робіт та подання всіх передбачених законодавством документів для проведення реконструкції. Таким чином Позивач звертається до суду без належних доказів. За таких умов, на думку позивача, його діями жодним чином не було порушено законодавчих приписів у сфері містобудування, а сам позов є таким, що не підлягає задоволенню. 15.01.2020 року до суду надійшло клопотання від державного реєстратора Управління державної реєстрації Юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюк Володимири Дмитрівни про розгляд справи без його участі. 16.01.2020 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання від [PERSON] , [PERSON] про залучення до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету позову. Клопотання обґрунтовано тим, що вони є мешканцями будинку [ADDRESS] та питання стосується проведення реконструкції квартири [NUMBER] , внаслідок чого може статися обвалення цілого флігеля будинку, що призведе до загибелі людей, а також, власником було порушено право колективної власності. В судове засідання 16.01.2020 року з`явились представник позивача [PERSON] , представник відповідача Фомічов І.О. , треті особи [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] . Ухвалою Приморського районного суду м.Одеси від 16.01.2020 року залучено [PERSON] та [PERSON] в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору до участі у справі. В судовому засіданні також вирішено питання щодо залучення до матеріалів справи відзиву на позовну заяву. Розгляд справи було відкладено на 12.02.2020 року. В судове засідання 12.02.2020 року з`явились представник позивача [PERSON] , представник відповідача Фомічов І.О. , треті особи: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] сторонами по справі було надано пояснення та оголошено перерву до 25.02.2020 року. В судове засідання 25.02.2020 року з`явились треті особи: [PERSON] , [PERSON], які висловили думку про необхідність явки представника позивача, та представник відповідача Фомічов І.О., який зазначив, що можливо продовжити розгляд справи за даною явкою. Розгляд справи було відкладено на 31.03.2020 року. В судове засідання 31.03.2020 року сторони по справі не з`явились, розгляд справи було відкладено на 19.05.2020 року. В судове засідання 19.05.2020 року сторони по справі не з`явились, розгляд справи відкладено на 02.07.2020 року. В судове засідання з`явився представник позивача [PERSON], який підтримав позовну заяву, додатково надано суду письмові пояснення з приводу підтвердження тотожності адреси [ADDRESS] та [ADDRESS] . Також до суду з`явився представник відповідача Фомічов І.О., який заперечував проти задоволення позовної заяви, також суду надано письмово промову в судових дебатах. Представники сторін не заперечували проти переходу до письмового провадження, однак суд повернувся до розгляду справи для отримання додаткових пояснень сторін та розгляд справи відкладено на 10.07.2020 року. В судове засідання 10.07.2020 року з`явились представники сторін по справі, які надали додаткові пояснення по справі, розгляд справи відкладено на 20.08.2020 року. В судове засідання 20.08.2020 року, з`явились представники сторін по справі, які надали додаткові пояснення по справі, представник позивача підтримала позовну заяву просила задовольнити її, представник відповідача заперечував у задоволенні позовної заяви. Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення представників сторін у справі, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] набув права власності на квартиру [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер 363, виданий 30.05.2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Мельниченко М.М. Управлінням архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) з реконструкції квартири [NUMBER] без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані за адресою: [ADDRESS] за №ОД 061191891724 від 08.07.2019 року, подане замовником будівництва - відповідачем [PERSON] 26.07.2019 року Управлінням зареєстровано декларацію про готовність об`єкта до експлуатації, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1). Разом з тим, позивач зазначає, що будинок за адресою: [ADDRESS] «Будинок , в якому жив [PERSON] - генерал-лейтенант, Герой Радянського Союзу», побудований в 1968-1980 рр., прийнятий під охорону держави на підставі рішення Одеського облвиконкому №491 від 20.10.1987 року та наказу МКТ від 20.06.2008 року за №728/0/16-08 як пам`ятка історії, охоронний номер [NUMBER]. Відповідно до ч. 1-3 ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта. Клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм, стандартів, нормативних документів і правил, затверджених згідно із законодавством. Клас наслідків визначається для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови). До незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені пам`ятки культурної спадщини національного та місцевого значення, визначені відповідно до Закону України "Про охорону культурної спадщини". Відповідно до ч. 5 ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до значних наслідків (СС3) відносяться пам`ятки культурної спадщини, визначені відповідно до Закону України "Про охорону культурної спадщини". Дослідивши надані позивачем докази на підтвердження віднесення будинку, в якому відповідачем було проведено реконстукцію, до будівництва із значними наслідками (СС3), суд приходить до висновку про недоведеність посилань позивача щодо віднесення будинку за адресою: [ADDRESS] до складу об`єкту, який є пам`яткою історії за адресою: [ADDRESS] . Так, ідентифікатор об`єкту вказано як [ADDRESS] . При цьому, написання адреси через тире означає крайні межі номерів об`єкту. Разом з тим, віднесення об`єкту за адресою: [ADDRESS] до складу пам`ятки культурної спадщини за адресою: [ADDRESS] без достатніх доказів є припущенням. Разом з тим, згідно ч. 6 ст. 82 ЦПК України доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про недоведеність належними та достатніми доказами посилань позивача щодо наведення [PERSON] недостовірних відомостей в повідомленні про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації. В подальшому, 01.08.2019 року на підставі декларації про готовність обєкта до експлуатації №ОД141192071758 від 26.07.2019 року державним реєстратором Юридичного департаменту Одеської міської ради Шерстюк В.Д. було прийнято рішення про реєстрацію змін до права власності, індексний №48047444, згідно якого загальну площу квартири 41,1 кв.м., житлову площу 27,3 кв.м. змінено на загальну - 46,7 кв.м., житлову - 33.8 кв.м. Разом з тим, наказом Управління від 05.08.2019 року №01-13/338ДАБІ скасовано право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) №ОД 061191891724. Окрім цього, наказом від 05.08.2019 року №01-13/339ДАБІ скасовано реєстрацію декларації про готовність об`єкта до експлуатації №ОД141192071758 від 26.07.2019 року. Підставою для прийняття зазначених наказів стало наведення недостовірних даних в частині заниження класу наслідків та саме скасування повідомлення та декларації позивач вважає підставою для скасування рішення державного реєстратора. Вирішуючи питання щодо правомірності прийнятого рішення про державну реєстрацію змін до права власності, суд виходить з наступного. Згідно ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Згідно ч. 3 ст. 10 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державний реєстратор встановлює відповідність заявлених прав і поданих/отриманих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями; перевіряє документи на наявність підстав для проведення реєстраційних дій, зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, зупинення державної реєстрації прав, відмови в державній реєстрації прав та приймає відповідні рішення. Згідно п. 40, 41 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 р. № 1127, (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2016 р. № 553), державна реєстрація прав проводиться на підставі документів, необхідних для відповідної реєстрації, передбачених статтею 27 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" та цим Порядком. Для державної реєстрації права власності на новозбудований об`єкт нерухомого майна подаються: 1) документ, що відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта; 2) технічний паспорт на об`єкт нерухомого майна; 3) документ, що підтверджує присвоєння об`єкту нерухомого майна адреси; 4) письмова заява або договір співвласників про розподіл часток у спільній власності на новозбудований об`єкт нерухомого майна (у разі, коли державна реєстрація проводиться щодо майна, що набувається у спільну часткову власність); 5) договір про спільну діяльність або договір простого товариства (у разі, коли державна реєстрація проводиться щодо майна, будівництво якого здійснювалось у результаті спільної діяльності). Документ, що відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, не вимагається у разі, коли реєстрація такого документа здійснювалася в Єдиному реєстрі документів. У такому разі державний реєстратор відповідно до наданих заявником у відповідній заяві відомостей про реєстраційний номер документа, що відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, обов`язково перевіряє наявність реєстрації такого документа в Єдиному реєстрі документів, відсутність суперечностей між заявленими правами та відомостями, що містяться в цьому Реєстрі. Згідно п. 3 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 461, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації (далі - декларація). Судом встановлено, що проведення державної реєстрацію було здійснено на підставі технічного паспорту серія та номер 194 від 23.07.2019 року, складеного ФОП [PERSON] , та декларації про готовність об`єкта до експлуатації №ОД141192071758 від 26.07.2019 року, оскільки станом на день проведення реєстрації декларація не була скасована. Таким чином, доводи позивача щодо проведення державної реєстрації без відповідних правових підстав у зв`язку із скасуванням декларації спростовуються наявними в матеріалах справи доказами. При цьому, вирішуючи питання щодо правомірності дій державного реєстратора, суд має виходити саме з обставин, які існували станом на день прийняття оскаржуваного рішення. Скасування декларації в подальшому не може бути підставою для скасування законного та прийнятого без будь-яких порушень рішення державного реєстратора. Щодо вимоги про зобов`язання [PERSON] привести самочинно реконструйований об`єкт у відповідності до договору купівлі-продажу за №363 від 30.05.2019 року за власний рахунок, суд зазначає наступне. Посилання позивача про неправомірність проведення реєстраційних дій не мають правого підґрунтя, оскільки наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №01-13/339ДАБК, про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації був виданий 05.08.2019, тобто вже після здійснення реєстраційних дій та коли власник квартири зареєстрував право власності на вже реконструйований об`єкт нерухомості. Відповідно позиції Верховного Суду викладеної в постанові від 12.06.2019 року по справі №916/1986/18, органи ДАБІ діяли як суб`єкт владних повноважень та в силу покладених на них законом обов`язків мали перевірити як сам об`єкт нерухомого майна, який вводився в експлуатацію, так і підстави такого введення, а також відомості зазначені в самій декларації про готовність об`єкта до експлуатації, в зв`язку з чим, доводи скаржника у цій частині не знайшли свого підтвердження, водночас висновки судів є правильними та обґрунтованими. Зі змісту положень статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку № 553 вбачається, що для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватися лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт. Разом з тим, після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання, та виключає можливість віднесення такого об`єкту до самочинного в силу його узаконення. Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19 вересня 2018 року у справі № 804/1510/16 та від 02 жовтня 2018 року у справі № 465/1461/16-а. Оскільки декларація про готовність об`єкта до експлуатації №ОД141192071758 за результатами завершення реконструкції квартири була зареєстрована 26.07.2019 року, право власності на нерухомий об`єкт було здійснено 01.08.2019 року. При цьому наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №01-13/339ДАБК, про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації був виданий лише 05.08.2019 року, тобто вже після здійснення реєстраційних дій, тому підставі вважати дану реконструкцію самочинною не має підстав. Враховуючи встановлені судом обставини, повно та всебічно оцінивши надані сторонами докази, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Outcome: dismissed