Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-29 00:00:00

[PERSON] звернулася до Слов'янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до Комунального підприємства Миколаївської міської ради Донецької області «Сервіскомуненерго» про відшкодування збитків та компенсації моральної шкоди, обґрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що 16 листопада 2017 року внаслідок пориву трубопроводу системи опалення з горища житлового будинку [ADDRESS] відбулося залиття окропом її двокімнатної квартири [ADDRESS] Квартира на даний час потребує відновлювального ремонту. 16 листопада 2017 року комісією «Сервіскомуненерго» було проведено обстеження квартири по факту залиття внаслідок пориву трубопроводу системи опалення з горища житлового будинку. За результатами комісії було складено Акт. Згідно з вказаним Актом комісії, залиття квартири сталося з вини відповідача. Відповідно звіту про незалежну оцінку розміру збитку, заподіяного внаслідок залиття водою, через порив трубопроводу системи опалення з горища житлового будинку, вартість відновлювального ремонту квартири складає 18426,00 грн. 02 лютого 2018 року нею на адресу КП «Сервіскомуненерго» була направлена заява, щодо відшкодування матеріального збитку заподіяного внаслідок залиття її квартири. Згідно відповіді КП «Сервіскомуненерго» № 298 від 02 березня 2018 року, відповідач не заперечує своєї вини у спричиненні шкоди та відмовляється відшкодувати завдані збитки добровільно. Крім того, внаслідок залиття їй завдано моральної шкоди, яку вона оцінює у 5000,00 грн, котра виразилась у фізичних та душевних стражданнях, яких вона зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї, а також у зв'язку з пошкодженням її майна. Зазначає, що внаслідок неправомірних дій відповідача вона на даний час позбавлена нормальних умов проживання, квартира втратила естетичний вигляд, встановився стійкий неприємний запах та поширилось розповсюдження грибку деревини. Все це завдає їй значних фізичних та моральних страждань. Просить суд стягнути з Комунального підприємства Миколаївської міської ради «Сервіскомуненерго», код ЄДРПОУ 36209174 на її, [PERSON], користь матеріальну шкоду в сумі 18426 грн. 00 коп., понесені нею витрати на проведення експертизи у розмірі 700 грн. та моральну шкоду у розмірі 5000,00 грн. Позивач [PERSON] у судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. 30 липня 2018 року [PERSON] надала суду Заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просила суд їх задовольнити. Також зазначила, що згодна з Висновком судової будівельно - технічної експертизи, відповідно до якої відповідач повинен відшкодувати їй матеріальну шкоду завдану залиттям квартири у сумі 17162,18 грн (а.с.94). Представник відповідача Комунального підприємства Миколаївської міської ради Донецької області «Сервіскомуненерго» у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що в матеріалах справи знаходиться Повідомлення про отримання судової повістки (а.с. 90). З заявою про відкладення розгляду справи або розгляду справи у відсутності його представника, до суду не завертався. Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин. Відповідач повідомлений у встановленому порядку ( належним чином) про час і місце судового розгляду справи не використав наданого законом права на участь у судовому засіданні, тому суд, враховуючи згоду позивача ( представника позивача), вважає можливим відповідно до правил ч.1 ст. 280 ЦПК України вирішити справу на підставі наявних у ній доказів та ухвалити заочне рішення. Представник відповідача Комунального підприємства Миколаївської міської ради Донецької області «Сервіскомуненерго», своєчасно і належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи, в судове засідання не з'явився, від нього не надійшло повідомлення про причини неявки, не використав наданого законом права на участь у судовому засіданні, тому суд, враховуючи згоду позивача, відповідно до положень частини першої статті 280 ЦПК України вважає можливим провести заочний розгляд справи, вирішити справу за наявними в матеріалах доказами та ухвалити заочне рішення. Суд, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] до Комунального підприємства Миколаївської міської ради Донецької області «Сервіскомуненерго», про відшкодування збитків підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість, а позовні вимоги щодо компенсації моральної шкоди підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Згідно з вимогами ст. 55 Конституції України права та свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожна особа має право в порядку, встановленому законом звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод, інтересів. Гарантоване право кожного подати будь-який позов до суду, що стосується його цивільних прав і обов'язків, передбачений пунктом 1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку Держави. Згідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно із ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Зі Свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 22 листопада 2017 року державним нотаріусом Миколаївської державної нотаріальної контори Донецької області, вбачається, що спадкоємицею майна: квартири [ADDRESS], [PERSON], померлого [INFO] є його дружина - [PERSON], [INFO] (а.с.7,8). З Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 105145365 від 27 листопада 2017 року, вбачається, що [PERSON] на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом від 22 листопада 2017 року, належить квартира [ADDRESS] (а.с.9). Відповідно до ч.5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. 16 листопада 2017 року в квартирі [ADDRESS], було виявлено залиття через систему опалення. При обстеженні комісією КП «Сервіскомуненерго» у складі: провідного інженеру ПТО - [PERSON], техніка ПТО - [PERSON] та техніка ЖЕУ [PERSON] виявлено, що залиття відбулося через горищне перекриття в результаті пориву трубопроводу системи опалення (горищна розводка) (а.с.10). Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207, передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). Відповідно до п. 2.3.6. «Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005, № 76 у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, типова форма якого міститься в Додатку № 4 до зазначених Правил. В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Потерпіла та винна особи повинні бути ознайомлені з актом. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Відповідно Акту про обстеження, складеного 16 листопада 2017 року та затвердженого директором КП «Сервіскомуненерго», комісія у складі: провідного інженеру ПТО - [PERSON], техніка ПТО - [PERSON] та техніка ЖЕУ [PERSON], провела обстеження квартири [ADDRESS], у зв'язку з затопленням з системи опалення. Обстеженням було встановлено, що квартира [ADDRESS] обкладеного цеглою будинку. Розводка системи опалення горищна. Під час обстеження комісією були зафіксовані сліди підтікання води у кухні на полістиролових облицювальних плит стелі - 5,0 м2 та на підлозі 3,0 м2, намокла підлога у залі - 1,0 м2. Технічний стан, ступінь зносу підлогового покриття, стін та стелі до моменту затоплення та обстеження комісії не відомо. Затоплення квартири [ADDRESS] відбулося в результаті пориву на ділянці трубопроводу дахової розводки системи опалення 16 листопада 2017 року у 04 годині 40 хвилин. Запис в Журналі приймання замовлень № 2204 від 16 листопада 217 року. На теперішній час порив трубопроводу системи опалення усунуто. Система функціонує в нормальному режимі (а.с.10). Отже з наведеного вбачається, що вказаний документ складається для фіксування факту залиття квартири та наслідків, які спричинили дане залиття, тобто може бути використаний у якості доказу у справі щодо відшкодування шкоди заподіяної таким залиттям. Відповідно Договору на проведення незалежної оцінки майна від 26 листопада 2017 року, укладеного між [PERSON] та фізичною особою - підприємцем - оцінювачем [PERSON], сторони домовилися про проведення незалежної оцінки нанесеного збитку об'єкту житлової нерухомості: визначення розміру збитку, заподіяного внаслідок залиття водою, після пориву системи опалення, через перекриття з горища житлового будинку. Адреса об'єкту оцінки: [ADDRESS] (а.с.11). Сертифікат суб'єкта оціночної діяльності [PERSON] № 26/15 від 16 січня 2015 року (а.с.45). Як вбачається із Звіту про незалежну оцінку розміру збитку, заподіяного внаслідок залиття водою, через порив трубопроводу системи опалення з горища житлового будинку[ADDRESS], розташованої за адресою: [ADDRESS] станом на 10 грудня 2017 року становить 18426,00 грн. (а.с.12-47). Згідно Висновку № 1562/1563 судової будівельно-технічної експертизи від 10 липня 2018 року «Вартість ремонтно-відновлюваних робіт, завданих залиттям квартири [ADDRESS], що сталося 16 листопада 2017 року, з урахуванням вартості матеріалів на момент проведення експертизи складає - 17162 грн. 18 коп.» (а.с.80-86). Суд не знаходить підстав для сумнівів в правильності і об'єктивності Висновку №1562/1563 судової будівельно-технічної експертизи від 10 липня 2018 року, оскільки пошкодження, які описані в Висновку № 1562/1563 судової будівельно-технічної експертизи від 10 липня 2018 року, узгоджуються з вищевказаними Актом від 17 листопада 2017 року. Вирішуючи питання про стягнення суми шкоди, пов'язаної з залиттям і ремонтом квартири, суд вважає, що в цій частині позов підлягає задоволенню в повному обсязі, а саме підлягає відшкодуванню завдана майну шкода у розмірі 17162 грн. 18 коп., яка відповідно до Висновку № 1562/1563 судової будівельно-технічної експертизи від 10 липня 2018 року, складає вартість ремонтно-відновлюваних робіт, пов'язаних з затопленням квартири [ADDRESS] з урахуванням вартості матеріалів на момент складання експертизи у розмірі 17162 грн. 18 коп. Згідно зі ст. 1166 ЦК України „ ...шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, що її завдала". У зв'язку з тим, що суд прийшов до висновку про наявність провини в спричиненні шкоди відповідача по справі - КП «Сервіскомуненерго», суд вважає, що заподіяна позивачу шкода підлягає стягненню з відповідача в розмірі 17162,18 грн. Вирішуючи питання про стягнення моральної шкоди, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивачки в цій частині підлягають задоволенню частково з наступних підстав. Згідно ст.. 1167 ЦК України „ Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини, кріс випадків, встановлених частиною другою цієї статті". Відповідно до п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року [ADDRESS] „Про судову практику в справах про відшкодування моральної ( немайнової) шкоди" зазначено, „ що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до діючого законодавства моральна шкода може полягати, зокрема:... в моральних переживаннях у зв'язку з ушкодженням здоров'я, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків". Згідно частини 2 статті 23 ЦК України моральна шкода полягає: - у фізичному болі та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншими ушкодженнями здоров'я; - у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; - у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з знищенням чи пошкодженням її майна; - у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Відповідно до ст. 23 ЦК України, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначені розміру враховуються вимоги розумності і справедливості. Також відповідно до п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року [ADDRESS] „Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" в позовній заяві про відшкодування моральної шкоди має бути зазначено в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується". У зв'язку з тим, що суд прийшов до висновку про наявність вини відповідача КП «Сервіскомуненерго», то у зв'язку з цим моральна шкода підлягає стягненню з відповідача, однак, суд вважає , вимоги позивачки в частині стягнення моральної шкоди в розмірі 5000 грн. декілька завищеними, оскільки дійсно було ушкоджено майно позивачки, квартира втратила естетичний вигляд, встановився стійкий неприємний запах та поширилося розповсюдження грибку деревини і тому суд вважає можливим стягнути з відповідача КП «Сервіскомуненерго» на користь позивача [PERSON] в рахунок відшкодування моральної шкоди 2500 грн., що на думку суду буде відповідати перенесеним позивачкою стражданням. Так в п. 9 частини 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України в редакції 15 грудня 2017 року зазначено, що справи у судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Відповідно до п/п 1 п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на час подання позову до суду) за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду. Згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» від 07 грудня 2017 року №2246-19, розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи на 01 січня 2018 року складає 1762,00 грн. Відповідно вимог ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] про стягнення матеріальної шкоди у сумі 17162,18 грн., та про стягнення моральної шкоди у сумі 2500,00 грн. Отже процентне співвідношення задоволених вимог становить 88,72% ((17162,18 грн. +2500 грн. -задоволені вимоги) / ( 17162,18 грн.+5000,00 грн. - заявлені позовні вимоги )*100%). З цих задоволених вимог підлягає сплаті судовий збір у сумі 625 грн. 30 коп. (704,80 грн. - судовий збір, який повинен сплачуватися * 88,72 % - задоволені вимоги ), який підлягає стягненню на користь держави і тому з відповідача слід стягнути на користь держави судовий збір у розмірі 625 грн. 30 коп. Відповідно до ч. 3 ст. 133 ЦПК України, до витрат, пов'язаних з розглядом справи, належать зокрема витрати пов'язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов'язані з розглядом справи, у разі задоволення позову покладаються на відповідача. Відповідно до Квитанції до прибуткового касового ордеру від 14 грудня 2017 року позивачем [PERSON] за проведення незалежної оцінки збитку було сплачено кошти Фізичній особі - підприємцю [PERSON] у розмірі 700 грн. (а.с.48). Суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] про стягнення матеріальної шкоди у повному обсязі у сумі 17162,18 грн., а тому з КП «Сервіскомуненерго» підлягає стягненню на користь [PERSON] витрати по оплаті коштів на проведення незалежної оцінки збитку у розмірі 700,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial