Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-15 00:00:00

У жовтні 2017 року позивач звернувся до суду із вказаним позовом, в обґрунтування якого вказала, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 23.05.2017 року, позивачам належить на праві власності 1/2 частина житлового будинку з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Іншим співвласником житлового будинку є відповідачка [PERSON] . Для обслуговування житлового будинку була закріплена земельна ділянка площею 412 кв.м. на підставі рішення виконкому Скадовської міської ради від 16.08.1989 року №144. На даний час фактична площа спільної земельної ділянки складає 437 кв.м. Просили виділити [PERSON] та [PERSON] в натурі в спільну часткову власність з рівними частками належну їм ідеальну частку у розмірі 1/2 із житлового будинку з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, який знаходиться за, адресою: [ADDRESS] ; визнати за [PERSON] та [PERSON] право спільної часткової власності на виділене майно та припинити право спільної часткової власності на виділене майно із житлового будинку з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, який знаходитеся за адресою: [ADDRESS] ; визначити порядок користування земельною ділянкою яка розташована по [ADDRESS] , відповідно до ідеальних часток співвласників у праві спільної часткової власності на житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями та спорудами. Ухвалою судді Скадовського районного суду Херсонської області Клімченко М.І. від 24.10.2017 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Скадовського районного суду Херсонської області від 27.04.2018 року провадження у справі зупинено в зв`язку проведення процедури врегулювання спору за участі судді. Ухвалою Скадовського районного суду Херсонської області від 25.05.2018 року процедуру врегулювання спору за участі судді - припинено, провадження у справі поновлено, справу передано для повторного авторозподілу на підстав ч.4 ст. 204 ЦПК України. Ухвалою судді Скадовського районного суду Херсонської області Шабрацького Г.О. від 29.05.2018 року справу прийнято до провадження та призначено підготовче провадження. 26.11.2018 року від представника відповідача - адвоката Дубровської Т.Ю. надійшов відзив на позов у відповідності до якого просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі, оскільки майно яке просять виділити позивачі - зруйновано внаслідок пожежі, а земельна ділянка якою фактично користуються сторони площею 437 кв.м. їм не виділялась, а виділялась земельна ділянка площею 412 кв.м. та позивачами не відновлено меж земельної ділянки. 13.12.2018 року позивачами в судовому засіданні надано уточнену позовну заяву в якій просили: виділити [PERSON] та [PERSON] в натурі в спільну часткову власність з рівними частками належну їм ідеальну частку у розмірі 1/2 із житлового будинку з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; визнати за [PERSON] та [PERSON] на праве спільної часткової власності на житлову кімнату літ. 2-3 площею 5,3 кв.м. в житловому будинку літ. "А", будівлю літ. "В" площею 17,3 кв.м., туалет літ. "З", туалет літ. "Н", душ літ. "Т", та припинити право спільної часткової власності на виділене майно із житлового будинку з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; визначити порядок користування земельною ділянкою, яка розташована по [ADDRESS] , згідно ідеальних часток співвласників у праві спільної часткової власності на житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями та спорудами, відповідно до третього варіанту висновку експерта № 121/16ю. 26.04.2019 року в судовому засіданні задоволено клопотання представника позивача про витребування інвентарної справи на домоволодіння розташоване по [ADDRESS] та відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі в частині встановлення порядку користування земельною ділянкою. Ухвалою Скадовського районного суду Херсонської області від 21.08.2019 року по справі призначено судову земельно-технічну експертизу, провадження у справі зупинено. Ухвалою Скадовського районного суду Херсонської області від 07.11.2019 року провадження у справі поновлено в зв`язку з надходженням висновку експерта. 22.01.2020 року позивачами, в зв`язку отримання висновку експерта, надано уточнену позовну заяву в якій просили: виділити [PERSON] та [PERSON] з натурі в спільну часткову власність з рівними частками належну їм ідеальну частку у розмірі 1/2 із житлового будинку з господарськими та побутовими будівлями; спорудами, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; Визнати за [PERSON] та [PERSON] на праві спільної часткової власності на виділену частку: у тому числі: на житлову кімнату літ. 2-3 площею 5,3 кв.м. в житловому будинку літ. "А", будівлю літ. "В" площею 17,2 кв.м., туалет літ. "З", туалет літ. "Н", душ літ "Т" та припинити право спільної часткової власності на виділене майно із житлового будинку з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; визначити порядок користування земельною ділянкою, яка розташована по [ADDRESS] , згідно ідеальних часток співвласників у праві спільної часткової власності на житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями варіанту висновку експерта №184/19. 05.03.2020 року в судовому засіданні задоволено клопотання представника відповідача про виклик експерта [PERSON] для дачі нею пояснень щодо проведеної експертизи. 26.05.2021 від представника позивача - адвоката Дубровської Т.Ю. надійшли документи що зміни відповідачем прізвища з « [PERSON] » на « [PERSON] ». В судовому засіданні позивач [PERSON] та представник позивача адвокат Охлопков О.І., уточнені позовні вимоги підтримали та пояснили, що сторони є співвласниками жилого будинку [ADDRESS] . 29.04.2011 року в будинку сталася пожежа внаслідок чого згоріла частина будинку яка належала [PERSON] , спадкоємцями якої є позивачі які отримали свідоцтво про спадщину. Для вирішення питання щодо реконструкції частини будинку який пошкоджено позивачам необхідно виділити майно в натурі та визначити порядок користування земельною ділянкою яка виділялась співвласників будинку у користування, тобто 412 кв м. Представник відповідача позов не визнала та пояснила, що оскільки спадкове майно фактично повністю зруйновано, а уцілілі господарські будівлі є приналежністю до головної речі яка знищена то неможливо провести виділ належної частки майна. Крім того, земельна ділянка якою фактично користуються сторони площею 437 кв.м. їм не виділялась, а виділялась земельна ділянка площею 412 кв.м. та позивачами не відновлено меж земельної ділянки, а тому неможливо визначити порядок користування земельною ділянкою. Представник Скадовської міської ради Херсонської області проти задоволення позову не заперечував. Заслухавши позивача, представника позивача, представника відповідача, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного. Спільна часткова власності відповідно ч. 1 ст. 356 ЦК України є власністю двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності. Відповідно до вимог ч. 1ст. 364 ЦК України, співвласник має право на виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Статтею 367 ЦК України передбачено, що майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними, а у разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Судом встановлено, що Рішенням Скадовської міської ради №144 від 16.08.1989 року виділено для обслуговування жилого будинку [ADDRESS] земельну ділянку площею 412 кв м, крім того дозволено [PERSON] внести в технічну документацію побудовані тамбур 1,9х2,6 м, сарай для палива 1,7х2,05м.(а.с.50 інв. спр.). На підставі договору купівлі-продажу, від 25.08.1989 року [PERSON] стала власником частини жилого будинку [ADDRESS] . При цьому їй було відчужено жилі кімнати 2-2, 2-3, 2-1 веранда, тамбур «а», сарай «В», огорожа.( а.с.55-56 інв. спр). Рішенням №250 від 10.11.1993 року дозволено внести в технічну документацію прибудову 3,15х8,25 м та побудувати топкову та санвузол 2,5х5,1 м.(а.с.67 інв. спр.). Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 23.05.2017 виданого державним нотаріусом Скадовської державної нотаріальної контори Херсонської області та зареєстрованого в реєстрі за №475, [PERSON] успадкувала 1/2 частку майна померлої [PERSON] яке складалось з 1/2 частки житлового будинку з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що належала спадкодавцю на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого Скадовською державною нотаріальною конторою Херсонської області «25» серпня 1989 року за р.№708, що зареєстровано в Херсонському державному бюро технічної інвентаризації «15» вересня 1989 року за номером 1535 в книзі 6. Житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами до нього в цілому складається з житлового будинку літ. «А», що має житлову площу - 11,9 (одинадцять цілих дев`ять десятих) кв. м., загальну площу - 31,1 (тридцять одну цілу одну десяту) кв. м., матеріали стін: саман; крім нього є: літня кухня літ. «Б»; літня кухня літ. «В»; сарай літ. «Д»; сарай літ. «И»; душ літ. «К»; душ літ. «Т»; навіс літ. «Л»; туалет літ. «З»; туалет літ. «Н»; водопровід № 1; огорожа № 2-4 (а.с.4). Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 14.07.2017 виданого державним нотаріусом Скадовської державної нотаріальної контори Херсонської області та зареєстрованого в реєстрі за №475, [PERSON] успадкував 1/2 частку майна померлої [PERSON] яке складалось з 1/2 частки житлового будинку з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що належала спадкодавцю на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого Скадовською державною нотаріальною конторою Херсонської області «25» серпня 1989 року за р.№708, що зареєстровано в Херсонському державному бюро технічної інвентаризації «15» вересня 1989 року за номером 1535 в книзі 6. Житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами до нього в цілому складається з житлового будинку літ. «А», що має житлову площу - 11,9 (одинадцять цілих дев`ять десятих) кв. м., загальну площу - 31,1 (тридцять одну цілу одну десяту) кв. м., матеріали стін: саман; крім нього є: літня кухня літ. «Б»; літня кухня літ. «В»; сарай літ. «Д»; сарай літ. «И»; душ літ. «К»; душ літ. «Т»; навіс літ. «Л»; туалет літ. «З»; туалет літ. «Н»; водопровід № 1; огорожа № 2-4 (а.с.7). Відповідно до висновку судової земельно-технічної експертизи №184/19 від 05.11.2019, запропоновано два варіанти поділу земельної ділянки. Перший варіант визначення порядку користування земельною ділянкою: [PERSON] - виділити в користування земельну ділянку площею 0,02245 га (додаток №8), в т.ч. ділянка загального користування площею 0,00075га, що припадає на площу загального користування під проходом (таблиця №1). Ділянка, що виділяється [PERSON] складається з однієї окремо виділеної ділянки площею 0,0217 га з проходом з ділянки загального користування, та частки ділянки загального користування 0,00075га (з ділянки площею 0,0015га). Ділянка № [NUMBER] площею 0,0217 га з геометричними розмірами по периметру (по лівій межі за годинниковою стрілкою) по лівій межі 9,5м, по задній межі 16,5 м, по правій межі 12,8 м, лінії розподілу 1,58 м; по осі перегородки у жилому будинку 3,05 м, 2,4 м, 2,9 м; по зовнішній стіні житлового будинку 0,45 м, по осі перегородки у прибудові літ. «а» 2,3м, по лінії розподілу 2,4 м, 1,2 м, 1,76 м, 1,0 м, 1,76 м, 2,9 м, 4,7 м. Ділянка загального користування №1 площею 0,0015 га під проходом з геометричними розмірами по периметру (по фасадній межі за годинниковою стрілкою) по існуючій огорожі 1,6 м, по лінії розподілу 3,65 м, по зовнішній стіни у житловому будинку 6,05 м, по лінії розподілу 1,58 м, по правій межі 9,7 м. [PERSON] і [PERSON] - виділити в користування земельну ділянку площею 0,01875га, в т.ч. ділянка загального користування площею 0,00075га, що припадає на площу загального користування під проходом. Ділянка, що виділяється [PERSON] і [PERSON] складається з однієї окремо виділеної ділянки площею 0,0180 га з проходом по [ADDRESS] , та частки ділянки загального користування 0,00075га (з ділянки площею 0,0015га). Ділянка № [NUMBER] площею 0,0180га з геометричними розмірами по периметру (по лівій межі за годинниковою стрілкою) по лівій межі 6,68 м, 1,3 м, 3,73 м, 5,9 м, по лінії розподілу 4,7 м, 2,9 м, 1,76 м, 1,0 м, 1,76 м, 1,2 м, 2,4 м, по осі перегородки у прибудові літ. «а» 2,3м; по зовнішній стіні житлового будинку 0,45 м; по осі перегородки у жилому будинку 2,9 м, 2,4 м, 3,05 м; по зовнішній стіні житлового будинку 6,05 м; по лінії розподілу 3,65 м, по фасадної межі 19,5 м. Ділянка загального користування №1 площею 0,0015 га під проходом з геометричними розмірами по периметру (по фасадної межі за годинниковою стрілкою) по існуючої огорожі 1,6 м, по лінії розподілу 3,65 м, по зовнішній стіни у житловому будинку 6,05 м, по лінії розподілу 1,58 м, по правій межі 9,7 м. Перший варіант визначення порядку користування земельною ділянкою житлового будинку [ADDRESS] площею 0,0412га графічно відображений у додатку №8. Другий варіант визначення порядку користування земельною ділянкою: Співвласники [PERSON] і [PERSON] , позивачі по справі, надали згоду за особисті кошти перенести водопровід №1 на виділену [PERSON] земельну ділянку. С урахуванням цієї умови надається другий варіант визначення порядку користування земельною ділянкою площею 0.0412га. [PERSON] - виділити в користування земельну ділянку площею 0,02225 га, в т.ч. ділянка загального користування площею 0,00075га, що припадає на площу загального користування під проходом. Ділянка, що виділяється [PERSON] складається з однієї окремо виділеної ділянки площею 0,0215 га з проходом по [ADDRESS] , та частки ділянки загального користування 0,00075га (з ділянки площею 0,0015га). Ділянка № [NUMBER] площею 0,0215га з геометричними розмірами по периметру (по лівій межі за годинниковою стрілкою) межі 9,5 м, по задній межі 16,5 м, по правій межі 12,8 м, лінії розподілу 1,58 м; по осі перегородки у жилому будинку 3,05 м, 2,4 м, 2,9 м; по зовнішній стіні житлового будинку 0,45 м, по осі перегородки у прибудові літ. «а» 2,3 м, по лінії розподілу 2,4 м, 5,1 м, 4,7 м. Ділянка загального користування №1 площею 0,0015 га під проходом з геометричними розмірами по периметру (по фасадній межі за годинниковою стрілкою) по існуючій огорожі 1,6 м, по лінії розподілу 3,65 м, по зовнішній стіни у житловому будинку 6,05 м, по лінії розподілу 1,58 м, по правій межі 9,7 м. [PERSON] і [PERSON] - виділити в користування земельну ділянку площею 0,01895 га, в т.ч. ділянка загального користування площею 0,00075га, що припадає на площу загального користування під проходом. Ділянка, що виділяється [PERSON] і [PERSON] складається з однієї окремо виділеної ділянки площею 0,0182 га з проходом по [ADDRESS] , та частки ділянки загального користування 0,00075га (з ділянки площею 0,0015га). Ділянка №1 площею 0,0182га з геометричними розмірами по периметру (по лівій межі за годинниковою стрілкою) по лівій межі 6,68 м, 1,3 м, 3,73 м, 5,9 м, по лінії розподілу 4,7 м, 5,1 м, 2,4 м, по осі перегородки у прибудові літ. «а» 2,3м; по зовнішній стіні житлового будинку 0,45 м; по осі перегородки у жилому будинку 2,9 м, 2,4 м, 3,05 м; по зовнішній стіні житлового будинку 6,05 м; по лінії розподілу 3,65 м, по фасадної межі 19,5 м. Ділянка загального користування №1 площею 0,0015 га під проходом з геометричними розмірами по периметру (по фасадної межі за годинниковою стрілкою) по існуючої огорожі 1,6 м, по лінії розподілу 3,65 м, по зовнішній стіни у житловому будинку 6,05 м, по лінії розподілу 1,58 м, по правій межі 9,7 м. Другий варіант визначення порядку користування земельною ділянкою житлового будинку [ADDRESS] площею 0,0412 га графічно відображений у додатку №9. Частини будівель не повинні розділятися огорожами, яки затемнюють вікна. Допитана в судовому засіданні експерт [PERSON] суду пояснила, що під час проведення експертизи вона користувалась матеріалами інвентарної справи, та зазначила , що в зруйнованому будинку можливо визначити частки належні сторонам по чіткому фундаменту та залишкам перегородок. Поняття спільної часткової власності визначено у частині першій статті 356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності. Спільна часткова власність є специфічною конструкцією оскільки, існує: (а) множинність суб`єктів. Для права власності характерна наявність одного суб`єкта, якому належить відповідне майно (наприклад, один будинок - один власник). Навпаки, спільна часткова власність завжди відзначається множинністю суб`єктів (наприклад, один будинок - два співвласники); (б) єдність об`єкта. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно в цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними процентами від цілого чи у дробовому вираженні. Згідно з частиною третьою статті 358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Згідно з частинами першою, другою статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 травня 2021 року у справі № 501/2148/17 (провадження № 61-22087св19) зроблено висновок, що «відповідно до статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Виходячи з аналізу змісту наведених норм права, поняття «поділ» та «виділ» не є тотожними. При поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються. При виділі частки правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється. Винятком з цього правила є ситуація, коли майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, - тоді має місце поділ спільного майна. Тобто, поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку в спільному майні однією суттєвою ознакою - у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється. Таким чином, враховуючі те, що після виділу частки позивачам залишається лише один співвласник, у зв`язку з чим виділ частки в цьому майні лише для позивачів є неможливим, а можливий поділ цього майна в натурі між сторонами, у разі якого право спільної часткової власності на нього припиняється, тому заявлені позовні вимоги про виділ частки з спільного майна є неналежним способом захисту цивільних прав позивачів та в їх задоволенні слід відмовити. Крім того, оскільки позовні вимоги про визнання за позивачами права власності на виділену частку та припинення права спільної часткової власності на виділене майно із житлового судинку з господарськими та побутовими будівлями і спорудами є похідними вимогами від виділу частки з спільного майна, то вказані вимоги також не підлягають задоволенню. Щодо визначення порядку користування земельною ділянкою. Згідно ч. 1, 3 ст. 88 ЗК України, володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюється за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Учасник спільної часткової власності має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення. Оскільки володіння та порядок користування земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, в тому числі тією, на якій розташовані належні співвласникам жилий будинок, господарські будівлі та споруди, визначається насамперед їхньою угодою залежно від розміру їхніх часток у спільній власності на будинок, то при застосуванні ст. 88 ЗК України, при вирішенні спорів як між ними самими, так і за участю осіб, котрі пізніше придбали відповідну частку в спільній власності на землю або жилий будинок, слід брати до уваги цю угоду. Це правило стосується тих випадків, коли житловий будинок поділено в натурі. За правилом ч.2 ст. 120 ЗК України, якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача. Ч.4 ст. 120 ЗК України, передбачає, що при переході права власності на будівлю та споруду до кількох осіб право на земельну ділянку визначається пропорційно часткам осіб у вартості будівлі та споруди, якщо інше не передбачено у договорі відчуження будівлі та споруди. Зазначені норми закріплюють загальний принцип цілісності об`єкту нерухомості із земельною ділянкою, на якій цей об`єкт розташований. Відповідно до вказаних норм визначення правового режиму земельної ділянки перебуває у прямій залежності від права власності на будівлю і споруду, та передбачає механізм роздільного правового регулювання нормами цивільного законодавства майнових відносин, що виникають при укладенні правочинів щодо набуття права власності на нерухомість, і правового регулювання нормами земельного і цивільного законодавства відносин при переході прав на земельну ділянку у разі набуття права власності на нерухомість. Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги, що фактичний розподіл домоволодіння здійснений з 1989 року, коли на підставі договору купівлі-продажу, від 25.08.1989 року [PERSON] стала власником конкретної частини жилого будинку [ADDRESS] , а саме їй було відчужено жилі кімнати 2-2, 2-3, 2-1 веранда, тамбур «а», сарай «В», огорожа, приймаючи до уваги, що другий варіант поділу житлового будинку є найбільш прийнятним, оскільки він найбільш наближений до визначених ідеальних часток співвласників, то суд приходить до переконання що можливо встановити порядок користування земельною ділянкою у відповідності до другого варіанту висновку експерта №184/19 від 05.11.2019. На підставі ст.ст. 364, 367 ЦК України, ст.ст. 88, 120 ЗК України, ст.ст. 12, 13, 263-265 ЦПК України, суд, -

Outcome: partial