Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-30 00:00:00

ПАТ "Енергопостачальна компанія" Херсонобленерго" в особі Скадовського районного енергозбуту і електричних мереж звернулось до [PERSON] з позовом про відшкодування шкоди завданої в наслідок порушення «Правил користування електричною енергією для населення». В позовній заяві представник позивача зазначив, що згідно Закону України «Про електроенергетику» електрична енергія є товаром, призначеним для купівлі-продажу. Всі взаємовідносини між споживачем електричної енергії та енергопостачальником регулюються нормативним документом: «Правилами користування електричною енергією для населення» (надалі ПКЕЕН), затвердженими постановою КМУ від 26.07.1999 року №1357. У відповідності до пункту 3 ПКЕЕН споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором. Згідно з положенням пункту 42 ПКЕЕН споживач електричної енергії зобов'язаний оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку. Так, 12.01.2017 року між Скадовським РЕЗ і ЕМ Публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія" Херсонобленерго" та споживачем [PERSON] було укладено договір про користування електричною енергією №046073 на житловий будинок №163/1 розташований по вулиці Поповича в м. Скадовськ, Херсонської області. Скадовський РЕЗ і ЕМ на підставі договору повинен здійснювати передачу електричної енергії через приєднану мережу споживачеві, а споживач зобов'язався оплачувати вартість прийнятих ресурсів. Зі свого боку Скадовський РЕЗ і ЕМ умови договору виконує, а споживач [PERSON], в порушення умов договору та ПКЕЕН систематично не виконує свої зобов'язання, внаслідок чого станом на 03.03.2017 року її заборгованість за спожиту електричну енергію складає - 6078,63 грн., яка у відповідності зі ст.27 Закону України «Про електроенергетику» підлягає стягненню у судовому порядку. Просить стягнути з [PERSON] на користь Скадовського районного енергозбуту і електричних мереж Публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія" Херсонобленерго", заборгованість в розмірі - 6078,63 грн. та сплачений судовий збір в розмірі 1600,00 грн. Проти розстрочки платежів не заперечує. Відповідачка в судовому засіданні позовні вимоги визнала, проти задоволення позову не заперечувала, однак просила допустити розстрочку виконання рішення, а саме шляхом стягнення заборгованості в сумі 4500,00 грн. по 450 грн. щомісячно, судового збору в сумі 1600,00 грн. по 50 грн. щомісячно, через те що вона є пенсіонеркою за віком. Крім того надала квитанцію про часткову сплату боргу в сумі 1578,63 грн. Заслухавши сторони, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку. У відповідності до ст.26 Закону України «Про електроенергетику», споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. Згідно ст.27 Закону, правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; порушення правил користування енергією. Методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Відповідно до пункту 37 "Правил користування електричною енергією для населення" вказано, що енергопостачальник має право: пропонувати споживачам додаткові послуги, пов'язані з постачанням електричної енергії; перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; встановлювати технічні засоби, які обмежують постачання електричної енергії споживачу у межах, передбачених договором; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією; тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати споживача від мережі без його згоди у випадках, передбачених пунктами 34 і 35 цих Правил. Пункту 42 "Правил користування електричною енергією для населення", передбачає, що побутовий споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об'єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку; \Пункт 42 доповнено абзацом сьомим згідно з Постановою КМ № 1607 від 26.10.2000; із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ № 4 від 11.01.2006\ надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показам засобу обліку; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об'єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки; не перешкоджати обрізуванню гілок дерев, які ростуть на території, що належить побутовому споживачу, для забезпечення відстані не менше 1 метра від проводів повітряної лінії електричної мережі напругою 0,4 кВ та на відстані 2 м для електричних ліній напругою 10 кВ; не пізніше ніж за 7 днів до припинення користування електричною енергією у квартирі або на іншому об'єкті письмово повідомити енергопостачальника про розірвання договору та розрахуватися за спожиту електричну енергію, включаючи день виїзду. Частиною 1 ст.1166 ЦК України, передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. ч.1, 2 статті 1212 ЦК України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов'язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. У разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість, яка визначається на момент розгляду судом справи про повернення майна (частина 2 статті 1213 ЦК України). З копії договору №046/073 від 12.01.2017 року про користування електричною енергією, вбачається що між [PERSON] та енергопостачальною компанією ПАТ «Херсонобленерго», в особі начальника Скадовського РЕЗ і ЕМ Шаповал С.А. уклали цей договір користування електричною енергією. Внаслідок невиконання умов договору [PERSON], станом на 03.03.2017 року її заборгованість згідно лицьового рахунку за спожиту електричну енергію складає - 6078,63 грн. Відповідачка в судовому засіданні надала квитанцію про часткову сплату заборгованості на суму 1578,63грн., отже сума яка має бути стягнута з неї підлягає зменшенню. При цьому, враховуючи відсутність заперечення представника позивача, беручи до уваги, що [PERSON], є пенсіонеркою за віком, що представник позивача не оспорює, вважає за можливе допустити розстрочку виконання рішення. Згідно ч.1 ст.88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Outcome: partial