Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-10 00:00:00

Державна екологічна інспекція у Вінницькій області звернулася до суду з вищевказаним позовом до [PERSON] про відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення природоохоронного законодавства, мотивуючи свої вимоги тим, що Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області проведено перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства України, щодо використання об'єктів рослинного світу на території Літинського району, в ході якої встановлено, що гр. [PERSON], проживаючого у [INFO] порушено вимоги, щодо охорони видів тварин і рослин занесених до Червоної книги України, а саме здійснював збір рослин цибулі ведмежої (черемші) в межах Літинського лісництва ДП «Хмільницьке ЛГ» територія ботанічного заказника загальнодержавного значення «Урочище Дяківці» на території Дяковецької сільської ради Літинського району Вінницької області. В результаті чого відповідчем було зібрано 94 (дев'яносто чотири) рослини цибулі ведмежої без коріння. На основі даних результатів перевірки складено Протокол про адміністративне правопорушення № 005397 від 02.03.2016 року. Вказані дії є порушенням ст.ст. 10, 19, 20 Закону України "Про Червону книгу України", та ст.ст. 10, 30 Закону України "Про рослинний світ", що тягне за собою адміністративну відповідальність передбачену ст. 90 КУпАП. Для притягнення до адміністративної відповідальності правопорушника, матеріали адміністративної справи були надіслані до Літинського районного суду Вінницької області. Постановою Літинського районного суду Вінницької області від 28.03.2016 року по справі № 137/775/16-п відповідача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 90 КУпАП та звільнено його від адміністративної відповідальності через малозначимість. Звільнення відповідача судом від адміністративної відповідальності по причині малозначності - не звільняє його від цивільно-правової відповідальності, передбаченої ст. 20 ЗУ "Про Червону книгу України" та ст. 40 Закону України "Про рослинний світ". Поряд із адміністративною відповідальністю існує цивільно-правова. Своїми діями (незаконним добуванням, знищенням, пошкодженням видів рослинного світу, занесених до Червоної книги України) відповідач наніс державі збитків на суму 2 914 (дві тисячі дев'ятсот чотирнадцять) грн. Розрахунок розміру компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження рослин і грибів з числа видів, занесених до Червоної книги України, а також за знищення чи погіршення середовища їх зростання, здійснено у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 07.11.2012 року № 1030 «Про розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, а також за знищення чи погіршення середовища їх перебування (зростання)». Оскільки добровільно вказану суму збитків, що становить 2914, 00 відповідач не відшкодовує, виникла необхідність звернення до суду. В судове засідання представник позивача [PERSON] за довіреністю, надав суду заяву, за якою просить розглянути справу у його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, змін та доповнень немає, позов просить задоволити. В разі неявки відповідача не заперечує проти винесення заочного рішення. У судові засідання відповідач [PERSON] який про слухання справи повідомлений в порядку ст.76 ЦПК України, не зявився по невідомим суду причинам, хоча про час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином, про що свідчать матеріали справи поштові повідомлення в матеріалах справи, та оголошення в пресі. Заперечення проти позовної заяви та клопотання про розгляд справи у його відсутність до суду не надав. Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, суд вважає, що справу можливо розглянути без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. На підставі перевірки, яку проводила Державна екологічна інспекція у Вінницькій області, щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства України, з приводу використання об'єктів рослинного світу на території Літинського району, складено Протокол про адміністративне правопорушення № 005397 від 02.03.2016 року. (а.с.3). Вказані дії є порушенням ст.ст. 10, 19, 20 Закону України "Про Червону книгу України", та ст.ст. 10, 30 Закону України "Про рослинний світ", що тягне за собою адміністративну відповідальність передбачену ст. 90 КУпАП. Постановою Літинського районного суду Вінницької області від 28.03.2016 року по справі № 137/775/16-п відповідача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 90 КУпАП та звільнено його від адміністративної відповідальності через малозначимість (а.с.4). Розрахунок розміру компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження рослин і грибів з числа видів, занесених до Червоної книги України, а також за знищення чи погіршення середовища їх зростання, здійснено у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 07.11.2012 року № 1030 «Про розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, а також за знищення чи погіршення середовища їх перебування (зростання)», а саме своїми діями (незаконним добуванням, знищенням, пошкодженням видів рослинного світу, занесених до Червоної книги України) відповідач наніс державі збитків на суму 2 914 (дві тисячі дев'ятсот чотирнадцять) грн. (а.с.5). Розглядаючи дану цивільну справу, визначаючись щодо заявлених позивачем вимог суд виходив з того, що відповідно до ст. 10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень; згідно ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Оцінюючи вказану вимогу про стягнення матеріальної та моральної шкоди суд виходить з того, що за ст.61 ЦПК України обставини встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській, чи адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. За положеннями ст. 40 ЗУ «Про рослинний світ», Порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об'єктів рослинного світу. Даний факт встановлений за рішенням Літинського районного суду Вінницької області від 28.03.2016 року. Відповідно до частини першої\~статті 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища"\~державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористані в економіці в даний період, зокрема, ліс, ландшафти та інші природні комплекси. Стаття 41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища"\~встановлює економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, зокрема, передбачає відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідно до статей\~68,\~69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища"\~порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди втілено у\~статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 1, 2\~ст. 1166 ЦК України). Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв'язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника. При вирішенні спорів щодо відшкодування шкоди, заподіяної порушенням вимог лісового законодавства у випадках встановлення контролюючими органами при проведенні перевірок дотримання природоохоронного законодавства факту правопорушення, слід виходити з того, що обов'язки із забезпечення охорони, захисту, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які й повинні нести відповідальність за невиконання та неналежне виконання згаданих обовязків. Відповідно до вимог ч. 1 \~ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір в сумі 1\~378,00 грн. За таких обставин, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, встановивши дійсні обставини справи, на підставі норм чинного законодавства України,\~суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Outcome: approved