Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-18 00:00:00

28 травня 2021 року керівник Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області Кандзьоба М. С. в інтересах Державної екологічної інспекції у Вінницькій області звернувся до Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області з позовом до [PERSON] ,\~третя особа,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог щодо\~предмета спору,\~на стороні\~позивача:\~Уланівська ОТГ,\~про стягнення\~шкоди,заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки дерев в сумі 12 651 грн. Позов мотивований тим, що згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 011087 від 09 січня 2020 року, складеного спеціалістом відділу державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу [PERSON] , [PERSON] в січні 2020 року здійснив незаконну порубку дерев породи "Верба", діаметром 60 см. (1 шт) та діаметром 67 см (1 шт), які є сухостійними, в межах території заказника місцевого значення "Снивода" на території Уланівської ОТГ, чим порушив ст. 26 Закону України "Про природно-заповітний фонд" та заподіяв шкоди інтересам територіальної громади. В подальшому, постановою Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області про накладення адміністративного стягнення від 27 січня 2020 року у справі № 149/87/20 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 91 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у розмірі 170 грн.. Дана постанова [PERSON] не оскаржувалась та набрала законної сили 05 лютого 2020 року, штраф сплачено 27 січня 2020. Відповідно до розрахунку розміру збитків від 10 січня 2020 року, проведеного спеціалістами Державної екологічної інспекції у Вінницькій області на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24 липня 2013 року № 541 "Про затвердження такс та обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповітний фонд", розмір збитків, заподіяних [PERSON] , складає 12 651 грн.. [PERSON] 26 лютого 2020 року за № 789/06 Держаною екологічною інспекцією у Вінницькій області надіслана претензія щодо можливості в добровільному порядку відшкодувати збитки, однак, шкода, яка заподіяна незаконною порубкою дерев, залишилась невідшкодованою, тому керівник Хмільницької\~окружної прокуратури\~Вінницької області\~ просить стягнути вказану суму шкоди з відповідача. Ухвалою суду від 09 червня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення (виклику) сторін. Відповідачу визначено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання до суду відзиву на позовну заяву. З інтернет-сайту "Укрпошти" вбачається, що відповідач отримав копію ухвали про відкриття провадження у справі та копію позовної заяви з додатками 22 червня 2021, проте, у встановлений законом строк відзиву, заяв чи клопотань до суду не подав. Представник третьої особи пояснень, заяв чи клопотань до суду також не подав. Дослідивши письмові докази по справі, судом встановлено таке. Згідно протоколу № 011087 від 09 січня 2020 року, складеного спеціалістом відділу державного екологічного нагляду (контролю) природно-заповідного фонду, лісів та рослинного світу [PERSON] , [PERSON] в січні 2020 року здійснив незаконну порубку дерев породи "Верба", діаметром 60 см. (1 шт) та діаметром 67 см (1 шт), які є сухостійними, в межах території заказника місцевого значення "Снивода" на території Уланівської ОТГ (копія на а.с.12). Постановою Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області про накладення адміністративного стягнення від 27 січня 2020 року у справі № 149/87/20 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 91 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у розмірі 170 грн.. Дана постанова [PERSON] не оскаржувалась та набрала законної сили 05 лютого 2020 року, штраф сплачено 27 січня 2020 (копії на а.с. 14). Як вбачається із розрахунку розміру збитків, розмір збитку, завданого державі незаконною порубкою дерев, становить 12 651 грн.. (копія на а.с. 13). Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області Браславському М.М. 26 лютого 2020 року було направлено претензію щодо можливості в добровільному порядку відшкодувати збитки, завдані державі в розмірі 12 651 грн.. (копія на а.с. 16). Однак, у наданий для добровільного відшкодування збитків строк, відповідачем заподіяну шкоду не сплачено. Згідно ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Аналогічні за змістом положення також містяться в ст. 324 ЦК України. Відповідно до ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Із ст. 145 Конституції України вбачається, що права місцевого самоврядування захищаються в судовому порядку. Згідно з ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» підставою представництва прокурором інтересів держави в суді є порушення або загроза їх порушення, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежно здійснює відповідний суб`єкт владних повноважень. Відповідно до ст. 66 Конституції України передбачено кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, відшкодувати завдані ним збитки. Згідно ст. 26 Закону України "Про природно-заповітний фонд" на територіях заказників забороняються рубки головного користування, суцільні, прохідні, лісовідновні та поступові рубки, видалення захаращеності, а також полювання та інша діяльність, що суперечить цілям і завданням, передбаченим положенням про заказник. Господарська, наукова та інша діяльність, що не суперечить цілям і завданням заказника, проводиться з додержанням загальних вимог щодо охорони навколишнього природного середовища. Власники або користувачі земельних ділянок, водних та інших природних об`єктів, оголошених заказником, беруть на себе зобов`язання щодо забезпечення режиму їх охорони та збереження. Згідно ст. 64 Закону України "Про природно-заповітний фонд" порушення законодавства України про природно-заповідний фонд тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну або кримінальну відповідальність. Статтею 91 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення правил охорони та використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду. Згідно ст.ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст. 11 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» встановлено, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України на 2021 рік у частині доходів є надходження, визначенні частиною третьою статті 29 Бюджетного кодексу України з урахуванням особливостей, визначених пунктом 17 розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України, а також визначений перелік надходжень. Згідно пункту 7 частини 3 статті 29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Пунктом 4 частини першої статті 69-1 Бюджетного кодексу України встановлено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Таким чином, шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної сільської ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні. Судом встановлено, що постановою Державної екологічної інспекції у Вінницькій області відповідача було визнано винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 91 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн. Вказана постанова набрала законної сили. Таким чином, із матеріалів справи вбачається, що відповідачем внаслідок незаконної порубки дерев було завдано навколишньому природному середовищу шкоду в розмірі 12\~651\~грн.. При цьому, доказів на спростування вини, та, як наслідок, спростування заподіяння шкоди на заявлену суму, відповідачем до суду не надано, а тому суд приходить до висновку, що позовні вимоги про відшкодування шкоди, завданої державі порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, є обґрунтованими, підтвердженими зібраними у справі доказами та не спростованими у встановленому процесуальним законом порядку відповідачем, а тому підлягають задоволенню у повному обсязі. Судовий збір підлягає розподілу згідно\~ст. 141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: approved