Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-12 00:00:00

[PERSON] в грудні 2015 року звернулася до суду з позовом до [PERSON], третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Вінницька міська рада про усунення перешкод в користуванні часткою будинковолодіння та земельною ділянкою. Позов мотивований тим, що остання є власником 21/50 частки житлового будинку з прибудовами, господарськими будівлями та спорудами за № 28 (44) по вул. Пролетарській в м. Вінниці. У правовстановлюючому документі вказано, які саме приміщення, господарські будівлі та споруди перебувають у її користуванні: кухня 2-1; кімнати 2-3, 2-2; кладова 2-4; тамбур І; хлів б2. Земельна ділянка під будинковолодіння не приватизована. [PERSON] має намір приватизувати частину земельної ділянки під своїми приміщеннями та спорудами. Остання почала процес виготовлення технічної документації на ділянку в цілому (з винесенням її меж в натурі). Під час виготовлення документації їй стало відомо про те, що співвласники сусіднього будинковолодіння мають власне бачення того, де саме мають бути винесені в натурі межі, оскільки є криниця, розміщена на межі, яка фактично склалась між сусідніми будинками. [PERSON] не користується вказаною криницею, оскільки має централізоване водопостачання. Найближча криниця знаходиться за 10 метрів на цій же вулиці. При винесені в натурі меж між будинковолодіннями по її бік криниці будуть порушені норми земельного законодавства, оскільки межа буде проходити менше ніж за 0,5 м. від належної їй частини будинку, а також норми ДБН 360-92, ДБН В.2.5.-74:2013, СНиП 30-02-97, яким передбачена мінімальна відстань до фундаменту будинку від криниці 3 м. У звязку з вищенаведеним позивач звернулася до суду та згідно уточнених позовних вимог просила усунути перешкоди в користуванні [PERSON], належною їй на праві власності 21/50 часткою житлового будинку з прибудовами, господарськими будівлями та спорудами за № 28 (44) по вул. Пролетарській в м. Вінниці, а також земельною ділянкою за № 28 (44) по вул. Пролетарській в м. Вінниці, шляхом знесення криниці, фактично розташованої на межі земельних ділянок будинковолодінь за № 28 та № 30 по вул. Пролетарській в м. Вінниці, власниками якої є [PERSON] та [PERSON] та стягнути судові витрати з відповідача. [PERSON] в лютому 2018 року звернувся до суду із зустрічним позовом до [PERSON], [PERSON], [PERSON] та просив усунути перешкоди в користуванні часткою будинковолодіння та земельною ділянкою по вул. Пролетарська, 30 в м. Вінниці шляхом відновлення межі від криниці на 20 см., яка знаходиться на межі земельних ділянок будинковолодінь за № 28, 30 по вул. Пролетарській в м. Вінниці і довжиною 25 м., зобовязавши [PERSON] в цій частині зняти свій паркан з їхньої захопленою нею земельної ділянки і перенести на межу земельних ділянок на свою сторону, де він раніше знаходився відповідно до технічного паспорту. Позов мотивований тим, що [PERSON] на праві власності разом з [PERSON], [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 08.06.2015 року належить по 1/3 частці в будинковолодінні по вул. Пролетарській, 30 в м. Вінниці. Відповідач за зустрічним позов [PERSON]І є їх сусідкою по межі земельних ділянок, їй належить в ньому 21/50 частин житлового будинку з прибудовами, господарськими будівлями та спорудами за № 28 по вул. Пролетарській в м. Вінниці. Інші 29/50 частки в будинку належить [PERSON] Позивач зазначає, що [PERSON] перешкоджає користуватися криницею, погрожує її засипати сміттям, знести її. І у звязку з цим звернувся до суду. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 21.01.2016 року в межах первісного позову було залучено в якості співвідповідача в справі [PERSON] та [PERSON] та в якості третьої особи на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог, [PERSON] Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 22.12.2017 року за заявою представника [PERSON] замінено відповідачів [PERSON], [PERSON] та а [PERSON] належним відповідачем [PERSON], змінивши її процесуальний статус з третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 21.02.2018 року залучено до участі в цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON], третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору, Вінницька міська рада про усунення перешкод в користуванні часткою будинковолодіння та земельною ділянкою в якості третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні відповідача [PERSON], [PERSON], [PERSON] В судовому засіданні позивач по первісному позову та відповідач по зустрічному позову [PERSON] та її представник [PERSON] уточнені позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили первісний позов задовольнити, в задоволенні зустрічного позову відмовити. також просили застосувати строк позовної давності до вимог [PERSON] Відповідач по первісному позову та третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору [PERSON] в судове засідання не зявилась, з невідомих суду причин, хоча про день та час розгляду справи була повідомлена через оголошення на сайті та за останньою відомою адресою реєстрації проживання, відзиву на позов не подала, заяви про відкладення розгляду справи суду не надала. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Вінницької міської ради заперчеив щодо задоволення первісного позову. При вирішенні зустрічного позову поклався на думку суду. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору по первісному позову [PERSON], [PERSON], [PERSON] в судовому засіданні заперечували щодо первісних позовних вимог та просили відмовити в повному обсязі. Позивач по зустрічному позову [PERSON] та його представник зустрічний позов підтримали в повному обсязі. Відповідачі по зустрічному позову [PERSON], [PERSON] зустрічні позовні вимоги визнали та не заперчеили щодо задоволення позову. По справі встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що [PERSON] є власником 21/50 частки житлового будинку з прибудовами, господарськими будівлями та спорудами за № 28 (44) по вул. Пролетарській в м. Вінниці. В її постійному користуванні знаходяться: кухня 2-1; кімнати 2-3, 2-2; кладова 2-4; тамбур І; хлів б2 на підставі договору дарування від 12.12.2006 року. Іншим співвласником 29/50 частки житлового будинку з прибудовами, господарськими будівлями та спорудами на підставі техічного паспорта на садибний (індивідуальний) житловий будинок являється [PERSON] Співвласниками будинковолодіння з відповідною часткою прибудов, господарських будівель та споруд під № 30 (46) по вул. Пролетарській в м. Вінниці є [PERSON] (1/3), [PERSON] (1/3), [PERSON] (1/3) на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом. Вищевказаний будинок не підключений до водопостачання, користування питною водою забезпечується з криниці. З технічних паспортів вбачається, що криниця розташована на межі між будинком № 28 та № 30 по вул. Пролетарській в м. Вінниці (по 1/2). Відповідно до висновку експерта від 14.08.2017 року за № 357, досліджуючи матеріали інвентаризаційних справ домоволод. № 28 та № 30 по вул. Гайдамацька (Пролетарська) в м. Вінниця встановлено, що до їх складу входить криниця, а саме у інв. справі № 7202 арк. 72,82 (домоволод. № 28) криниця,має позначення літ. «К», а у інв. справі № 7203 арк. 57 (домовол. № 30) криниця, має позначення літ. № 3. Відповідно до матеріалів інв. справи № 7202 арк. 82, криниця літ. «К» матеріал стін залізобетонні кільця, глибина 7,0 м.п. Станом на час проведення дослідження над бетонним кільцем влаштовано деревяне накриття, над криницею встановлено металеве накриття по металевих стовпах. На додатку 1 до даного висновку графічно відображено місце розташування криниці літ. «К» № (3). Відповідно до проведених інструментальних обмірів земельних ділянок встановлено, що співвласники домоволод. № 28 по вул. Гайдамацька (Пролетарська) в м. Вінниця [PERSON] та [PERSON] фактично користується земельною ділянкою загальною площею 0,0602 га. (602,0 кв.м.), співвласники домоволод. № 30 по вул. по вул. Гайдамацька (Пролетарська) в м. Вінниця [PERSON], [PERSON] та [PERSON] фактично користується земельною ділянкою загальною площею 0,0603 га. (603 кв.м.). На підставі топографо геодезичних робіт визначено факти межі та координати поворотних точок меж земельних ділянок, розташованих по вул. Гайдамацька (Пролетарська), 28, 30 в м. Вінниця та графічно відображено їх на кадастровому плані в Додатку 2 до висновку. Станом на час проведення дослідження паркан із металевого профілю домоволод. № 28 по вул. Гайдамацька (Пролетарська) в м. Вінниця розташований на відстані 1,05 м. від прибудови літ. «А» на початку паркана та на відстані 1,12 м. від кута прибудови до паркану, див. Додаток 1. Тобто після проведеного утеплення зовнішніх стін прибудови відстань від прибудови літ. «А1» до паркану не зменшилась, а навпаки збільшилась, що оже свідчити про зміщення паркану у бік домоволод. № 30 по вул. Гайдамацька (Пролетарська) в м. Вінниця. На додатку 3 графічно відображено план земельної ділянки домоволод. № 28 та № 30 по вул. Гайдамацька (Пролетарська) в м. Вінниця, що перебувають у користуванні співвласників та конфігурація, міри довжин ліній земельної ділянки № 28 та № 30 по вул. Гайдамацька (Пролетарська) в м. Вінниця відповідно до матеріалів обміру будівельного кварталу № 421. За результатами графічного порівняння земельних ділянок, що є обєктами дослідження відповідно до фактичного користування із конфігурацією та мірами довжин ліній земельної ділянки № 28 та № 30 по вул. Гайдамацька (Пролетарська) в м. Вінниця відповідно до матеріалів обміру будівельного кварталу № 421 та даними привязок від будинку до межі земельної ділянки № 30 які містяться у матеріалах обміру будівельного кварталу № 421 можливо зробити висновок, що відбулось зміщення межі між домоволод. № 28 та № 30 по вул. Гайдамацька (Пролетарська) в м. Вінниця із боку домоволод. № 28 у бік домоволод. № 30 по вул. Гайдамацька (Пролетарська) в м. Вінниця. Площа земельної ділянки домоволод. № 30 по вул. Гайдамацька (Пролетарська) в м. Вінниця, що перебуває у фактичному користування співвл. домоволод. № 28 по вул. Гайдамацька (Пролетарська) в м. Вінниця становить 5,0 кв.м. (0,005 га.) на ній розташований паркан із деревяного штахетника та металевого профілю, конфігурація даної земельної ділянки відображена у додатку 3 до даного висновку. Між будинками № 28-30 по вул. Гайдамацька (Пролетарська) в м. Вінниці розташована криниця, яка належить в рівних долях (по ?) [PERSON] та [PERSON], так як розташована на межі між вище зазначеними присадибними ділянками. Інших приватних джерел питної води на присадибних ділянках будинків № 28-30 по вул. Гайдамацька (Пролетарська) в м. Вінниці не має. Дана криниця була збудована попередніми власниками в 1960 році: [PERSON] та [PERSON]. В 1985 році частину будинку № 28, збоку якої розташована дана криниця придбав [PERSON] батько [PERSON], чим і набув права власності на ? криниці. Іншу ? криниці успадкували спадкоємці [PERSON], утримання цього приватного джерела води взяв на себе [PERSON] [PERSON] в результаті відчуження частини будинку, на присадибній ділянці якої і розташована вищезазначена криниця, втратила на неї права і на даний час не є її дольовим власником. Згідно ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ч. 7 ст. 319, ч. 2 ст. 321 ЦК України, діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов'язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до вимог ст. 78, 79 ЦПК України обставини справи, які законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Частиною 1 статті 316 ЦК України встановлено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Згідно ч.ч. 1, 4, 5 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власність зобов'язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Статтею 2 ЗК України передбачено, що земельні відносини - це суспільні відносини щодо володіння, користування і розпорядження землею. Суб'єктами земельних відносин є громадяни, юридичні особи, органи місцевого самоврядування та органи державної влади. Стаття 103 ЗК України, встановлює, що власники та землекористувачі земельних ділянок зобов'язані обирати такі способи використання земельних ділянок, при яких власникам сусідніх земельних ділянок завдається найменше незручностей (затінення, задимлення, неприємні запахи, шумове забруднення тощо). У відповідності до ст. 104 ЗК України, власники сусідніх земельних ділянок можуть вимагати припинення діяльності на сусідній земельній ділянці, здійснення якої може призвести до шкідливого впливу на здоров'я людей, на повітря, земельні ділянки та інше. Згідно ст. 125 ЗК України, право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав. Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 152 ЗК України, власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов'язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: а) визнання прав; б) відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; в) визнання угоди недійсною; г) визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; ґ) відшкодування заподіяних збитків; д) застосування інших, передбачених законом, способів. Суд, оцінивши допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] до [PERSON], треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Вінницька міська рада, [PERSON], [PERSON], [PERSON] про усунення перешкод в користуванні часткою будинковолодіння та земельною ділянкою не підлягають до задоволення, оскільки є не аргументованими та безпідставними, оскільки позов заявлено до неналежного відповідача, так як [PERSON] не є власником спірної криниці і нею не порушувались права та інтереси [PERSON], як співвласника майна. Жодних доказів того, що права [PERSON]І порушені саме [PERSON] нею не надано. При цьому позивачем [PERSON] не було залучено всіх належних відповідачів, а суд вважає, що нею обрано неправильний спосіб захисту своїх прав. Згідно постанови [PERSON] Верховного Суду у справі № 523/9076/16-ц від 17.04.2018 року пред'явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Щодо зустрічних позовних вимог, слід зазначити наступне. Так, як встановлено судом, за результатами графічного порівняння земельних ділянок, що є обєктами дослідження відповідно до фактичного користування із конфігурацією та мірами довжин ліній земельної ділянки № 28 та № 30 по вул. Гайдамацька (Пролетарська) в м. Вінниця відповідно до матеріалів обміру будівельного кварталу № 421 та даними привязок від будинку до межі земельної ділянки № 30, які містяться у матеріалах обміру будівельного кварталу № 421 можливо зробити висновок, що відбулось зміщення межі між домоволодіннями № 28 та № 30 по вул. Гайдамацька (Пролетарська) в м. Вінниця із боку домоволодіння № 28 у бік домоволодіння № 30 по вул. Гайдамацька (Пролетарська) в м. Вінниця. Площа земельної ділянки домоволод. № 30 по вул. Гайдамацька (Пролетарська) в м. Вінниця, що перебуває у фактичному користування співвл. домоволод. № 28 по вул. Гайдамацька (Пролетарська) в м. Вінниця становить 5,0 кв.м. (0,005 га.) на ній розташований паркан із деревяного штахетника та металевого профілю, конфігурація даної земельної ділянки відображена у додатку 3 до даного висновку. З відповіді судового експерта Подільського центру судових експертиз вбачається, що для встановлення межі між земельними ділянками № 28 та № 30 по вул. Пролетарській в м. Вінниця відповідно до додатку 3 висновку № 357 судової земельно-технічної експертизи від 14.08.2017 року необхідно перенести весь паркан із металевого профілю довжиною 23, 22 мм. = 15, 15+8,07 та весь паркан із деревяного штахентика довжиною 4, 06 м. З боку вул. Пролетарської паркан має бути перенесений від фактичного місця розташування у точку А на 0, 37 м. Відповідно до ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Бочаров проти України" (остаточне рішення від 17 червня 2011 року) суд при оцінці доказів керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом". Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У пункті 26 рішення ЄСПЛ у справі "Надточій проти України" та п.23 рішення ЄСПЛ у справі "Гурепка проти України № 2" наголошується на принципі рівності сторін - одному із складників ширшої компетенції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом. Однак, позивачем по зустрічному позову не надано доказів того, що саме [PERSON] було порушено його права шляхом будування паркану, ніякими доказами в судовому засіданні не було підтверджено. Вимог щодо іншого співвласника частини сусіднього будинковолодіння [PERSON] заявлено не було. [PERSON] того, земельна ділянка по вул. Пролетарській, 30, є неприватизованою, відтак, не визначено частку земельної ділянки саме [PERSON], інші співвласники до суду з позовом не звертались. Також позивачем [PERSON] заявлялись вимоги до [PERSON] та [PERSON], які в судовому засіданні позов визнали. Однак позивачем [PERSON] не обгрунтовано в чому саме відбулось порушення його прав з боку [PERSON] та [PERSON] та які саме вимоги в позовній заяві заявлені до цих відповідачів. Таким чином, на підставі вищевикладеного підстави для задоволення зустрічного позову відсутні і позовні вимоги є безпідставними. Також представником [PERSON] було заявлено клопотання про застосування наслідків спливу позовної давності, яке на думку суду не підлягає задоволенню. Відповідно до ст. ст. 256, 257, 261 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Згідно положень ст. 267 ЦК України, заява про захист цивільного права або інтересу має бути прийнята судом до розгляду незалежно від спливу позовної давності. Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту. Як вбачається з правової позиції Верхвоного Суду України у справі за № 6-309цс15, за загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша статті 261 ЦК України). В роз'ясненнях, що містяться в п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» № 14 від 18 грудня 2009 року передбачено, що встановивши, що строк для звернення з позовом пропущено без поважної причини, суд у рішенні зазначає про відмову з цих підстав, якщо про застосування позовної давності заявлено стороною у спорі, зробленою до ухвалення ним рішення, крім випадків, коли позов не доведено, що є самостійною підставою для цього. Аналізуючи все наведене, суд дійшов до висновку про те, що позов [PERSON] не підлягає задоволенню саме в зв'язку з необгрунтованістю позовних вимог. Суд вважає, що відповідачем не обгрунтовано, що позивачем [PERSON] пропущено строк саме з моменту, коли він довідався про порушення своїх прав. Враховуючи положення ст. 141 ЦПК, судові витрати, понесені сторонами, слід залишити за ними. На підставі наведеного,

Outcome: dismissed