Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-08 00:00:00

У лютому 2019 року до Харківського районного суду Харківської області від [PERSON] надійшла позовна заява до Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство», в якій позивач просить визнати наказ Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство» від 14.01.2019 №30-к «Про скорочення чисельності працівників ДП "Жовтневий лісгосп"» незаконним та таким, що підлягає скасуванню з моменту його видання. Обґрунтовуючи вимоги позовної заяви [PERSON] зазначає, що 14 грудня 2015 року [PERSON] був прийнятий на посаду провідного юрисконсульта державного підприємства «Жовтневе лісове господарство». Зі сторони [PERSON] будь-яких порушень трудової та виконавчої дисципліни не було. 14 січня 2019 року відповідачем видано наказ №30-к про скорочення чисельності працівників ДП «Жовтневий лісгосп», зокрема, скорочення посади провідного юрисконсульта, яку обіймає позивач, обґрунтовуючи таке скорочення виробничою необхідністю. Позивач такий наказ вважає безпідставним та прийнятим всупереч вимогам Кодексу законів про працю України, оскільки фактично не існує будь-яких об`єктивних підстав для скорочення, будь-яких змін в організації праці та виробництва не відбулося, на що, зокрема, вказують наступні обставини: порівняно з 2017 роком, коли у підприємстві працювало 214 робітників, у 2018 році вже працевлаштовані - 246 осіб; чистий дохід від реалізації продукції в підприємстві у 2017 році був 43345,00 тисяч гривень, а у 2018 році - 56181,00 тисяч гривень, що вказує на зростання чистого доходу, і не може свідчити про погіршення фінансового стану відповідача; згідно із затвердженим у 2015 році положенням, до складу відділу з кадрового забезпечення і юридично-організаційної роботи ДП «Жовтневий лісгосп» входить чотири посади (інженер з підготовки кадрів, юрисконсульт, інженер з комп`ютерних систем та секретар), одна з яких, а саме, секретар з 2016 року є вакантною, однак адміністрацією підприємства жодних дій щодо її скорочення не вчинено; з 14.01.2019 (день видання наказу про скорочення чисельності ДП «Жовтневий лісгосп») на підприємство прийнято на роботу декілька осіб, на різні посади. Основними мотивами, якими обумовлено скорочення посади юрисконсульта на підприємстві, про які вказано позивачу на засіданні профспілкового комітету, було відсутність з 2019 року повноважень юрисконсульта бути представником підприємства в судах всіх рівнів. Посилання відповідача на той факт, що позивач не має посвідчення адвоката і тому не може працювати юрисконсультом на підприємстві, позивач вважає дискримінаційною вимогою, яка порушує вимоги статті 22 КЗпП. Між тим позивачем зауважено, що представництво в судах під час розгляду справ є лише однією з поміж інших посадових обов`язків провідного юрисконсульта підприємства, що закріплено у посадовій інструкції провідного юрисконсульта, затвердженої директором ДП «Жовтневий лісгосп» від 16 серпня 2011 року, тоді як відсутність можливості представляти інтереси підприємства в судах, під час розгляду позовних проваджень, юрисконсультом не позбавляє його права виконувати свої посадові обов`язки з ведення претензійно-позовної роботи на підприємстві (складання позовних заяв, розгляд позовів пред`явлених підприємству, підготовка процесуальних документів справах та інше), а також не позбавляє підприємство здійснювати представництво в судах з метою захисту своїх інтересів безпосередньо директором, на підставі Статуту підприємства. Відтак, з посиланням на все приведене вище та положення статей 5-1, 40, 49-4 КЗпП, статтю 22 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності», пункту 19 постанови Пленуму Верховного суду України від 06.11.1992 №9 (зі змінами та доповненнями), позивач наполягає на тому, що наказ відповідача від 14.01.2019 №30-к є незаконним та таким, що підлягає скасуванню з моменту його видання. На підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 26 лютого 2019 року відкрито провадження у даній справі в порядку спрощеного позовного провадження. Витребувано з Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство» наступні документи: належним чином завірену копію подання адміністрації ДП «Жовтневий лісгосп» до голови профспілкого комітету ДП «Жовтневийлісгосп» про скорочення чисельності працівників підприємства у 2019 році; належним чином завірену копію відповіді голови профспілкого комітету ДП «Жовтневий лісгосп» про результати розгляду подання адміністрації підприємства на засіданні профспілкового комітету 14.01.2019; належним чином завірену копію штатного розпису ДП «Жовтневий лісгосп» станом на 01.01.2019; належним чином завірену копію штатного розпису ДП «Жовтневий лісгосп» станом на 01.02.2019; обґрунтування прийнятому рішенню від 14.01.2019 про скорочення чисельності працівників ДП «Жовтневий лісгосп». Клопотання [PERSON] в порядку статті 43 ЦПК України про зупинення дії наказу №30-к від 14.01.2019 - повернуто позивачу. 18 квітня 2019 року до суду від відповідача надійшли копії документів витребуваних на підставі ухвали від 26.02.2019, а також відзив на позовну заяву відповідно до статті 178 ЦПК України. Так, у відповідності до вказаного відзиву, відповідач проти позову заперечує в повному обсязі, вказуючи на те, що посилання позивача на порушення частини другої статті 49-2 КЗпП України та частини третьої статті 22 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності», які вчинено зі сторони відповідача при виданні оспорюваного наказу, стосуються випадків звільнення працівників у зв`язку із змінами в організації виробництва і праці, у тому числі ліквідації, реорганізації, банкрутства або перепрофілювання підприємство, установи, організації. Тоді як у випадку з позивачем скорочення його посади відбулося через виробничу необхідність у зв`язку з тим, що відповідно до посадових обов`язків він має «представляти у встановленому законодавством порядку інтереси підприємства в судах, інших органах під час розгляду правових питань і спорів …», а оскільки позивач не має свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, він не може виконувати свої посадові обов`язки у повній мірі. Між тим, відповідачем зауважено, що начальник відділу кадрового забезпечення та юридично-організаційної роботи ДП «Жовтневе лісове господарство» також має вищу юридичну освіту і може виконувати обов`язки провідного юрисконсульта. Також відповідачем зазначено, що відносини між ДП «Жовтневе лісове господарство» та працівниками регулюються Галузевою угодою та Колективним договором. Відповідно до частини третьої статті 64 Господарського Кодексу України - підприємство самостійно визначає свою організаційну структуру, встановлює чисельність працівників і штатний розпис. Так, 14 січня 2019 року начальник відділу кадрового забезпечення та юридично- організаційної роботи звернувся із рапортом на ім`я тимчасово виконуючого обов`язки директора ДП «Жовтневе лісове господарство», в якому зазначив, що «у зв`язку зі змінами у законодавстві, а саме відповідно до п.1 Перехідних положень до Конституції України (в редакції від 30.09.2016) - представництво відповідно до п.3 ч.1 ст. 131-1 та ст.131-2 Конституції здійснюється виключно прокурорами та адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року, на теперішній час відділ кадрового забезпечення та юридично-організаційної роботи не має можливості забезпечити представництво на супроводження інтересів підприємства в судах, у зв`язку з тим, що посада провідного юрисконсульта не передбачає наявність адвокатського посвідчення. На підставі викладеного пропоную внести зміни до штатного розпису, а саме вивести посаду провідного юрисконсульта». На підставі вказаного рапорту керівник підприємства звернувся до голови профспілкової організації ДП «Жовтневе лісове господарство» з поданням № 43 від 14.01.2019 про надання згоди на звільнення провідного юрисконсульта [PERSON] за скороченням штату відповідно до п.1 ст.40 КЗпП України. На спільному засіданні адміністрації та профспілкового комітету ДП «Жовтневе лісове господарство» від 14.01.2019 профспілками була надана згода на звільнення [PERSON] відповідно до п.1 ст.40 КЗпП України з наданням йому гарантій та компенсацій, передбачених чинним законодавством. 14 січня 2019 року був виданий наказ № 30-К «Про скорочення чисельності працівників ДП «Жовтневий лісгосп» - у зв`язку з виробничою необхідністю з 15.03.2019 скоротити посаду провідного юрисконсульта. Наказом №17 від 14.01.2019 «Про зміну штатного розпису» - з 15.03.2019 внесено такі зміни в штатний розпис, затверджений з 01.01.2019 - виключити зі штатного розпису скорочену посаду провідного юрисконсульта. Попередженням № 45 від 14.01.2019, яке [PERSON] отримав 14.01.2019, його було попереджено про скорочення посади, яку він обіймав і йому була запропонована вакантна посада архіваріуса Мерефянського лісництва або посада сторожа будівлі по [ADDRESS] . Повідомленням № 46/7 від 14.01.2019, яке [PERSON] отримав 14.01.2019, [PERSON] було повідомлено про скорочення посади, яку він обіймав і йому була запропонована вакантна посада архіваріуса Мерефянського лісництва або посада сторожа будівлі по [ADDRESS]. [PERSON] в повідомленні написав, що відмовляється від запропонованих посад. 12 лютого 2019 року позивач [PERSON] звернувся до профспілкової організації ДП «Жовтневе лісове господарство» із заявою про вихід із первинної профспілкової організації. На засіданні профспілкового комітету заява [PERSON] була задоволена, що підтверджується копією протоколу № 5 від 12.02.2019. З огляду на викладене, відповідач зазначає, що при звільненні позивача ДП «Жовтневе лісове господарство» дотрималося вимог чинного законодавства, а відтак вимоги позивача є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. 23 квітня 2019 року до суду від позивача надійшла відповідь на відзив в порядку статті 179 ЦПК України, в якому позивач наполягає на тому, що відповідачем не було обґрунтовано порушення положень частини другої статті 49-4 КЗпП України та частини третьої статті 22 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» під час прийняття рішення про скорочення посади провідного юрисконсульта, що фактично свідчить про визнання наявності порушень трудового законодавства зі сторони відповідача у даному спорі. Щодо посилання на положення частини четвертої статті 131-2 Конституції України, яке стало основною підставою для скорочення посади провідного юрисконсульта, позивач зауважив, що відсутність свідоцтва на право зайняття адвокатською діяльністю не перешкоджає йому в силу приведених вище норм, виходячи із визнання статті 60 ЦПК України, представляти інтереси підприємства в судах у малозначних справах та трудових спорах, тоді як за статистикою судових справ, які знаходяться у провадженні ДП «Жовтневий лісгосп», більшість судових справ стосуються відшкодування шкоди заподіяної внаслідок незаконну рубки дерев, які за розміром заподіяної шкоди не перевищуються встановленого розміру для визначеної ЦПК України категорії малозначних справ. У відповіді на відзив позивач наполягає на тому, що обґрунтування подання т.в.о. директора [PERSON] . щодо відсутності у позивача адвокатського посвідчення, є дискримінаційною вимогою. 16 травня 2019 року до суду від відповідача надійшло клопотання про об`єднання в одне провадження даної цивільної справи зі справою №635/2882/19 за позовом [PERSON] до Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство» про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка перебуває в провадженні судді Харківського районного суду Харківської області Панас Н.Л. Згідно ухвали суду від 16 травня 2019 року в задоволенні вказаного клопотання відмовлено. Учасники справи в судове засідання не з`явились. Від позивача [PERSON] в матеріалах справи містяться заяви, в яких він просив суд розглядати справу у його відсутність, в якій зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити, не заперечує проти заочного розгляду справи. Від представника відповідача у справі - Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство» Куц К.К., який діє на підставі довіреності від 24 червня 2019 року №10-07/735, в матеріалах справи міститься заява, в якій вказано, що відповідач погоджується з позовними вимогами [PERSON] . викладеними у позовній заяві в повному обсязі та не заперечує проти розгляду справи за відсутності представника підприємства та винесення заочного рішення у справі. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Згідно частини четвертої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За змістом статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Також, відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950, яка набрала чинності для України з 11.09.1997 і відповідно до статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом. У силу статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна людина, права і свободи якої, викладені у цій Конвенції, порушуються, має ефективний засіб захисту у відповідному національному органі. Згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права. Так, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-яку заяву, що стосується його прав і обов`язків цивільного характеру (п.36 рішення ЄСПЛ від 21.02.1975 у справі "Голден проти Сполученого королівства") та кожен має право на ефективний засіб юридичного захисту (ст.13 Конвенції). У пункті 26 рішення ЄСПЛ у справі "Надточій проти України" та пункті 23 рішення ЄСПЛ у справі "Гурепка проти України №2" наголошується на принципі рівності сторін одному із складників ширшої компетенції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом. Виходячи з принципу процесуальної рівності сторін і враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, судом досліджено кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів (пункт 27 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 №2 "Про практику застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції"). Згідно вимогами частин першої та четвертої статті 206 ЦПК України відповідач може на будь-якій стадії провадження у справі визнати позов, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмові заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Оцінивши зібрані у справі докази в сукупності з доводами та визнанням відповідачем позовних вимог, суд прийшов до висновку, що позов [PERSON] підлягає задоволенню. Так, судом встановлено та не заперечувалось сторонами, що 14 грудня 2015 року [PERSON] був прийнятий на посаду провідного юрисконсульта Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство». При прийняття на посаду провідного юрисконсульта Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство» [PERSON] було ознайомлено з посадовими обов`язками провідного юрисконсульта, які затверджено директором ДП «Жовтневий лісгосп» 16.08.2011, про що свідчить відповідний підпис працівника (а.с.51-52, Т.1). 14 січня 2019 року начальник відділу кадрового забезпечення та юридично-організаційної роботи звернувся із рапортом на ім`я тимчасово виконуючого обов`язки директора ДП «Жовтневий лісгосп», з пропозицією внести зміни до штатного розпису, а саме вивести посаду провідного юрисконсульта, в якому зазначив, що "у зв`язку зі змінами у законодавстві, а саме відповідно до п.1 Перехідних положень до Конституції України (в редакції від 30.06.2016) - представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 Конституції України здійснюється виключно прокурорами та адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції з 1 січня 2017; у судах апеляційної інстанції - з 01 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 01 січня 2019 року. На теперішній час відділ кадрового забезпечення та юридично-організаційної роботи не має можливості забезпечити представництво та супроводження інтересів підприємства в судах, у зв`язку з тим, що посада провідного юрисконсульта не передбачає наявність адвокатського посвідчення" (а.с.43, Т.1). Згідно наказу Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство» №30-К від 14.01.2019 «Про скорочення чисельності працівників ДП "Жовтневий лісгосп"», у зв`язку з виробничою необхідністю, у відповідності до пункту 1 статті 40 та 49 КЗпП України, пункту 3 статті 64 Господарського кодексу України, з 15.03.2019 скорочено посаду провідного юрисконсульта (а.с.7, Т.1). За пунктами 2 та 3 вказаного наказу визначено попередити [PERSON] , що займає вказану посаду, про скорочення його посади. Начальнику відділу з кадрового забезпечення і юридично-організаційної роботи [PERSON] , вказано запропонувати працівнику, що підпадає під скорочення, вакантну посаду архіваріуса Мереф`янського лісництва або посаду сторожа будівлі по [ADDRESS]. У разі відмови від переведення, підготувати документи про скорочення та звільнення його за пунктом 1 статті 40 КЗпП України. У відповідності до наказу Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство» №17 від 14.01.2019 «Про зміну штатного розпису працівників апарату лісгоспу» встановлено, що згідно наказу №30-К від 14.01.2019 «Про скорочення чисельності працівників ДП "Жовтневий лісгосп"», з 15.03.2019 внесено наступні зміни в штатний розпис, затверджений 01 січня 2019 року: виключено із штатного розпису скорочену посаду провідного юрисконсульта (а.с.46, Т.1). Як вбачається з копії попередження (а.с.47, Т.1) №45 від 14.01.2019 позивача [PERSON] було попереджено, що на підставі наказу ДП "Жовтневий лісгосп" від 14.01.2019 №30-К «Про скорочення чисельності працівників ДП "Жовтневий лісгосп"», посада яку обіймає [PERSON] , з 15.03.2019 скорочується. Йому була запропонована вакантна посада архіваріуса Мереф`янського лісництва або посада сторожа будівлі по [ADDRESS] . Дане попередження [PERSON] отримав 14.01.2019, про що свідчить його підпис. Далі, [PERSON] було повідомлено про скорочення посади, яку він обіймав і йому була запропонована вакантна посада архіваріуса Мереф`янського лісництва або посада сторожа будівлі по [ADDRESS] , про що свідчить копія повідомлення № 46/7 від 14.01.2019 (а.с.48, Т.1). В повідомленні [PERSON] написав, що відмовляється від запропонованих посад. Разом з тим, тимчасово виконуючий обов`язки директора ДП «Жовтневий лісгосп» 14 січня 2019 року звернувся до голови первинної профспілкової організації ДП «Жовтневий лісгосп» Терещенко А .В . із поданням №43, в якому просив,

Outcome: approved