Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-09 00:00:00

[PERSON] звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», державного реєстратора Велятинської сільської ради Хустського району Горщар Михайла Васильовича, про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно. В обґрунтування позову посилались на те, що 19 липня 2019 року державний реєстратор Велятинської сільської ради Хустського району Закарпатської області Горщар Михайло Васильович зареєстрував за Товариством з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», право власності на нерухоме майно житловий будинок, об`єкт житлової нерухомості загальною площею 128,5 м.кв. в [ADDRESS] . Підставою для державної реєстрації речового права на нерухоме майно стало рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) індексний номер 47940001 від 25.07.2019 10:47:30. Підставою для виникнення права власності у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно зазначено Іпотечний договір №255/23/2007, серія та номер 2302 виданий 20.09.2007 року приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Єгер Н.Д., Повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання серія та номер 2004 від 08.05.2019, договір про іпотечний кредит від 20.09.2007 р. видавник [PERSON] та ПАТ Акціонерний промислово-інвестиційний банк. Вважає проведену Державну реєстрацію речового права на нерухоме майно протиправною виходячи з наступного. Зазначає, що за умовами договору іпотеки № 255/23-2007 від 20.09.2007 р. посвідченого приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Єгер Н.Д. у реєстрі під №2302 вбачається що в іпотеку передано житловий будинок загальною площею 128.5 м.кв, з яких 59.6 м.кв. є житловою. Загальна вартість зобов`язання виконання якого забезпечує іпотека є 25 000 доларів США. Строк виконання зобов`язання 19.09.2027 р. саме така інформація внесена до реєстру іпотек що підтверджується доданою до справи інформаційною довідкою. Зазначає, що спірний житловий будинок підпадає під дію Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», оскільки виступає предметом іпотеки за споживчим кредитом в іноземній валюті, використовується як місце постійного проживання позичальника. Також пояснює, що позивачка жодних вимог від ТОВ «Кредитні ініціативи» у порядку ст. 35- 39 ЗУ «Про іпотеку» не отримувала. Вказує, що 06 грудня 2013 року приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пономарьов Володимир Юрійович вчинив виконавчий напис № 2082 яким пропонував звернути стягнення на Будинок з належними до нього будівлями і спорудами що розташований в [ADDRESS] , що належить на праві власності [PERSON] , та передано в іпотеку по іпотечному договору № 255/23-2007 від 20 вересня 2007 року. За рахунок коштів отриманих від продажу предмета іпотеки нотаріус пропонував задовольнити вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Кредитні ініціативи" код ЄДРПОУ 35326253, що виникла внаслідок невиконання (неналежного виконання) боржником [PERSON] умов кредитного договору з 17 грудня 2012 року по 26 серпня 2013 року в сумі 347 286.72 грн., з яких: 195 648,58 грн. - заборгованість за кредитом; 147 638,14 грн. - заборгованість за відсотками за користуванням кредитом; 4000,00 грн. сума плати за вчинення виконавчого напису. На підставі наведеного позивач просив скасувати рішення Державного реєстратора Велятинської сільської ради Хустського району Закарпатської області Горщар Михайла Васильовича про державну реєстрацію прав та і обтяжень (з відкриттям розділу) індексний номер 47940001 від 25.07.2019 10:47:30 про реєстрацію за Товариством з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» код ЄДРПОУ 35326253 право власності на нерухоме майно житловий будинок, об`єкт житлової нерухомості загальною площею 128,5 м.кв. [ADDRESS] . Реєстраційний номер нерухомого майна 1879880821101. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.11.2019 року відкрито провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою, постановлено розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання. 13.02.2020 року від представника ТОВ «Кредитні ініціативи», надійшов відзив на позовну заяву в якому останній заперечує проти позову, вважає позовні вимоги позивача безпідставними, необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Вказує, що як вбачається з матеріалів справи, підписанням договору іпотеки сторонами погоджено умови договору іпотеки, які містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя відповідно до ст. 36 Закону України «Про іпотеку» та досягнуто згоди щодо можливого звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання. Згідно п.5.2 пп. 5.2.1. Договору іпотеки позасудове врегулювання питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом прийняття предмету іпотеки у власність Іпотекодержателем. Дана умова погоджена сторонами, не оспорювалась, а тому немає підстав вважати, що кредитор діяв неправомірно. Вважає, що відсутні будь-які підстави для задоволення позову, у зв`язку з чим, просив суд відмовити у їх задоволенні. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 13 лютого 2020 закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу за вказаною позовною заявою до судового розгляду по суті. 13.02.2020 року представник позивача - адвокат Шпуганич В.П., подав до суду заяву про уточнення прохальної частини позову, згідно якої просив ухвалити рішення яким скасувати запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) індексний номер 47940001 від 25.07.2019 10:47:30 про реєстрацію за Товариством з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи» код ЄДРПОУ 35326253 право власності на нерухоме майно житловий будинок, об`єкт житлової нерухомості загальною площею 128,5 м.кв. [ADDRESS] . Реєстраційний номер нерухомого майна 1879880821101 яка проведена державним реєстратором Велятинської сільської ради Хустського району Горщар Михайлом Васильовичем. У судове засідання позивач не з`явилася, однак від її представника - адвоката Шпуганича В.П. надійшла через канцелярію суду заява про розгляд справи без їх участі. В заяві зазначив, що позовні вимоги вони підтримують у повному обсязі, просять суд їх задовольнити. Представник ТОВ «Кредитні ініціативи», в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі. В судове засідання Державний реєстратор Велятинської сільської ради Хустського району Горщар М.В., не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд приходить до наступних висновків. Як вбачається з матеріалів справи, 20.09.2006 року між ЗАТ «Акціонерним комерційним промислово-інвестиційним банком» та [PERSON] був укладений Іпотечний договір №255/23-2007, який забезпечує вимоги Іпотекодержателя, що випливають із договору про іпотечний кредит № 45/22-07 від 20.09.2007 року, за умовами якого остання зобов`язалася повернути іпотекодержателю в кінцевий термін до 19.09.2027 року кредит у розмірі 25000,00 дол. США, зі сплатою 12% річних. Предметом іпотеки є будинок з належними до нього надвірними будівлями та спорудами, а саме житловий будинок, загальною площею 128,5 кв.м., що знаходиться за адресою : [ADDRESS] . 06 грудня 2013 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пономарьов В.Ю. було вчинено виконавчий напис № 2082, яким звернуто стягнення на будинок з належними до нього будівлями і спорудами що розташований в [ADDRESS] , що належить на праві власності [PERSON] , та передано в іпотеку на підставі іпотечного договору № 255/23-2007 від 20 вересня 2007 року. За рахунок коштів отриманих від реалізації будинку запропоновано задовольнити вимоги ТОВ «Кредитні ініціативи» у розмірі заборгованості, що виникла внаслідок невиконання (неналежного виконання) боржником [PERSON] умов кредитного договору з 17 грудня 2012 року по 26 серпня 2013 року в сумі 347 286.72 грн. з яких: 195 648,58 грн. - заборгованість за кредитом; 147 638,14 грн. - заборгованість за відсотками за користуванням кредитом; 4 000,00 грн. сума плати за вчинення виконавчого напису. З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 175482632 від 29.07.2019 року встановлено, що держаним реєстратором Велятинської сільської ради Хустського району, Закарпатської області Горщар М.В. прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), за індексним номером : 47940001 від 25.07.2019, на підставі якого внесено запис про реєстрацію за ТОВ «Кредитні ініціативи» права приватної власності житловий будинок, загальною площею 128,5 кв.м., за адресою : [ADDRESS] , на підставі іпотечного договору №255/23-2007, серія та номер : 2302, виданий 20.09.2007 , видавник приватний нотаріус Єгер Н.Д.; Повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання, серія та номер : 2004, виданий 08.05.2019, видавник ТОВ «Кредитні ініціативи»; Договір про іпотечний кредит №45/22-07, серія та номер : б/н , виданий 20.09.2007, видавник : Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк та [PERSON] . Відповідно до статті 1 Закону «Про іпотеку» іпотека - це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. Іпотека виникає на підставі договору, закону або рішення суду. До іпотеки, яка виникає на підставі закону або рішення суду, застосовуються правила щодо іпотеки, яка виникає на підставі договору, якщо інше не встановлено законом (стаття 3). За приписами частини першої статті 35 Закону «Про Іпотеку» у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. У цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Положеннями статті 37 Закону «Про іпотеку» (в редакції, чинній на час укладення договору іпотеки) визначено, що іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, який передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання, є правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, що є предметом іпотеки. Із внесенням змін до цієї норми згідно із Законом України від 25 грудня 2008 року N 800-VI "Про запобігання впливу світової фінансової кризи на розвиток будівельної галузі та житлового будівництва" (далі - Закон N 800-VI) норми статті 37 Закону N 898-IV передбачають, що іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання. Стаття 36 Закону «Про іпотеку» (в редакції, яка діяла на час укладення договору іпотеки) передбачала, що сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем і іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, який підлягає нотаріальному посвідченню і може бути укладений у будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, визначає можливий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону. Визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки. Після внесення Законом N 800-VI змін до статті 36 Закону N 898-IV її нормами передбачено, зокрема, що сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем і іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, що підлягає нотаріальному посвідченню, який може бути укладений одночасно з іпотечним договором або в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки. Разом з тим відповідно до пункту 61 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року N 1127 (далі - Порядок), для державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, також подаються: 1) копія письмової вимоги про усунення порушень, надісланої іпотекодержателем іпотекодавцеві та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця; 2) документ, що підтверджує наявність факту завершення 30-денного строку з моменту отримання іпотекодавцем та боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмової вимоги іпотекодержателя у разі, коли більш тривалий строк не зазначений у відповідній письмовій вимозі; 3) заставна (якщо іпотечним договором передбачено її видачу). У іпотечному договорі №255/23-2007 від 20.09.2007 року, сторони обумовили, зокрема п.5.2.1, що позасудове врегулювання питання про звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється шляхом прийняття Предмету іпотеки у власність Іпотекодержателем (із погашенням Іпотекодавцем за рахунок коштів, отриманих від Іпотекодержателя внаслідок такого прийняття, зобов`язань за Кредитним договором, або без проведення погашення у такий спосіб) Разом з тим, відомості про отримання позивачем вимоги про усунення порушень, матеріали справи не містять. 07 червня 2014 року набрав чинності Закон N 1304-VII «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», підпунктом 1 пункту 1 якого передбачено, що не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) нерухоме житлове майно, яке вважається предметом застави згідно зі статтею 4 Закону України "Про заставу" та/або предметом іпотеки згідно зі статтею 5 Закону «Про іпотеку», якщо таке майно виступає як забезпечення зобов`язань громадянина України (позичальника або майнового поручителя) за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами - резидентами України в іноземній валюті, та за умови, що: - таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є об`єктом незавершеного будівництва нерухомого житлового майна, яке перебуває в іпотеці, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності не знаходиться інше нерухоме житлове майно; - загальна площа такого нерухомого житлового майна (об`єкта незавершеного будівництва нерухомого житлового майна) не перевищує 140 кв. м для квартири та 250 кв. м для житлового будинку. Отже, матеріалами справи підтверджено, що спірний житловий будинок підпадає під дію мораторію, оскільки виступає предметом іпотеки за споживчим кредитом наданим в іноземній валюті, використовується як місце постійного проживання позичальника і не перевищує 250,0 кв.м. Згідно з пунктом 23 статті 1 Закону України 12 травня 1991 року N 1023-XII "Про захист прав споживачів" (у редакції, що діяла на момент укладення кредитного договору та договору іпотеки) споживчий кредит - це кошти, що надаються кредитодавцем (банком або іншою фінансовою установою) споживачеві на придбання продукції. Пунктом 4 Закону N 1304-VII «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» передбачено, що протягом дії цього Закону інші закони України з питань майнового забезпечення кредитів діють з урахуванням його норм. Відповідно до частини третьої статті 33 Закону «Про іпотеку» звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотеко держателя. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, визначає можливий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону. Визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки (частина друга статті 36 Закону «Про іпотеку»). Отже, Закон «Про іпотеку» прямо вказує, що договір про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, є одним зі шляхів звернення стягнення на предмет іпотеки. Підписавши іпотечне застереження, сторони визначили лише можливі шляхи звернення стягнення, які має право використати іпотекодержатель. Стягнення є примусовою дією іпотекодержателя, направленою до іпотекодавця з метою задоволення своїх вимог. При цьому до прийняття Закону N 1304-VII «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» право іпотекодержателя звернути стягнення на предмет іпотеки (як у судовому, так і в позасудовому порядку) залежало не від наявності згоди іпотекодавця, а від наявності факту невиконання боржником умов кредитного договору. Водночас Закон N 1304-VII «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» ввів тимчасовий мораторій на право іпотекодержателя відчужувати майно іпотекодавця без згоди останнього на його відчуження. Такі висновки узгоджуються з висновками викладеними у постанові Верховного Суду від 31 жовтня 2018 року (справа № 465/1310/17), у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2019 року (справа N 802/1340/18-а) та у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 травня 2020 року (справа N 644/3116/18). З огляду на викладене, суд доходить висновку про те, що житловий будинок загальною площею 128,50 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , який використовується позивачем як місце постійного проживання, не може бути примусово стягнутий на підставі дії Закону N 1304-VII «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» , у тому числі і шляхом реєстрації права власності за ТОВ «Кредитні ініціативи» як забезпечення виконання умов кредитного договору. Отже, держаний реєстратор фактично примусово стягнув майно на користь кредитора без згоди власника, незважаючи на заборону, встановлену Законом України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» від 04.06.2014 року, спірний житловий будинок підпадає під дію мораторію, оскільки виступає предметом іпотеки за споживчим кредитом в іноземній валюті, використовується як місце постійного проживання позичальника та не перевищує 250,0 кв.м., доказів того, що позивачу на праві власності належить інше жиле приміщення матеріали справи не містять. Таким чином, держаний реєстратор своїми діями порушив право власності позивача та зареєстрував за ТОВ «Кредитні ініціативи» нерухоме майно (спірну житловий будинок), яке належить на праві приватної власності позивачу. Судом також встановлено, що рішення суб`єкта державної реєстрації прав про державну реєстрацію прав із внесенням відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вичерпує свою дію. Тому належним способом захисту права або інтересу позивача у такому разі є не скасування рішення суб`єкта державної реєстрації прав про державну реєстрацію прав, а скасування запису про проведену державну реєстрацію права власності (частина другастатті 26 Закону України від 1 липня 2004 року № 1952-IV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»). Вказане вбачається із позиції Великої палати Верховного суду у постанові від 22.08.2018 року у справі №925/1265/16, провадження 12-158гс18. З огляду на викладене, суд доходить висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. На підставі викладеного, ст.ст. 15,526-530, 1054 ЦК України, Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого на забезпечення кредитів в іноземній валюті», Закону України «Про іпотеку»,

Outcome: approved