Jurisdiction: civil
Date: 2014-10-19 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що відповідно до свідоцтв про право на спадщину за законом від 05 червня 2014 року за реєстровими номерами 5-394 та 5-396, виданих Першою Сумською державною нотаріальною конторою він є власником ? частини житлового будинку з прибудовами та ? земельної ділянки загальною площею 0,0643 га, що розташовані за адресою: [ADDRESS]. Власником іншої частини цього ж житлового будинку та земельної ділянки є відповідачка [PERSON] Після отримання відповідних свідоцтв про право на спадщину за законом та у зв'язку з виникненням суперечок щодо спільного користування житловим будинком і земельною ділянкою, він запропонував відповідачці здійснити поділ у натурі житлового будинку з прибудовами та земельної ділянки загальною площею 0,0643 га, що розташовані за адресою: [ADDRESS], шляхом укладення нотаріально посвідченого договору. Проте відповідачка відмовилася укладати вказаний договір, зазначила, щоб він вирішував питання про поділ житлового будинку та земельної ділянки в судовому порядку. Для вирішення питання про можливі варіанти поділу житлового будинку та земельної ділянки він звернувся до Сумського відділення Харківського НДІ ім. М.С. Бокаріуса. Відповідно до висновку експертного будівельно-технічного дослідження №835/836 від 14 липня 2014 року визначено три варіанти поділу житлового будинку з прибудовами та земельної ділянки. Позивач також зазначає, що за життя батька, його родина певний час мешкала у прибудові «б», до якої він особисто замовив і оплатив проект газопроводу та фактично забезпечив вказану прибудову газопостачанням, здійснював у ній ремонт, то із визначених експертом варіантів поділу житлового будинку та земельної ділянки його влаштовує варіант №1 для співвласника ІІ, який зазначений у висновку експертного будівельно-технічного дослідження. Посилаючись на вказані обставини, позивач просить суд провести поділ у натурі житлового будинку з прибудовами та земельної ділянки загальною площею 0,0614 га, що розташовані за адресою: [ADDRESS]. Виділити у натурі у власність [PERSON] частину житлового будинку з прибудовами, що розташований за адресою: [ADDRESS] по варіанту №1 експертного будівельно-технічного дослідження №835/836 від 14 липня 2014 року; зобов'язати відповідачку не чинити перешкод у доступі до домоволодіння та земельної ділянки за вказаною адресою та не чинити перешкод у демонтуванні дверного блоку та замуруванні прорізу між приміщеннями 3 та 6; демонтуванні дверного блоку та замуруванні прорізу між приміщеннями 5 та 6: демонтуванні дверного блоку та замуруванні прорізу 2 та 3, улаштуванні перегородки в приміщенні 2, утворивши приміщення площею по 3,3 кв., виконанні заходів по посиленню несучих конструкцій та переопирання балок перекриття, обладнання виділеної частини будинку самостійною системою опалення, електропостачання, іншими інженерними системами, розподілу горищного приміщення житлового будинку по лінії розподілу житлового будинку без зведення перегородок та із улаштуванням окремого лазу і відповідного поділу земельної ділянки за цією ж адресою; зобов'язати відповідачку звільнити від належного їй майна по житловому будинку прибудову літ "а", тамбур № 1, площею 1,6 м.кв., частину кухні № 2, площею 3,3 м.кв., кімнату № 6, площею 14,8 м.кв., кімнату №7, площею 6,2 м.кв., по надвірним спорудам: частину кухні, літ. "Б" прибудову, літ. "б", тамбур, літ. "б1", сарай, літ. "В", убиральню, літ. "Г", гараж, літ. "Ж". сарай, літ. "З", навіс, літ. "К", оглядову яму, літ. "о/я", ганок, літ. "кр", ворота №1, частину огорожі № 2, частину огорожі № 3, частину огорожі № 5, частину огорожі № 6, хвіртку № 7, частину вимощення № І та відповідну частину земельної ділянки; стягнути з нього на користь відповідачки кошти за різницю між вартістю ідеальної долі та вартістю реально отриманої частини житлового будинку з надвірними спорудами в сумі 600 грн. 75 коп., а також судові витрати по оплаті висновку будівельно-технічної експертизи покласти на відповідачку. В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити. Відповідачка [PERSON] в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог в повному обсязі, зазначивши, що їй більш підходить варіант №2 висновку будівельно-технічної експертизи, оскільки в тих кімнатах її син нещодавно в 2012 році зробив ремонт. Добудовувати вона нічого не хоче. Зазначила, що хоче приміщення «Д», бо там є газ. Зазначила, що позивач має право потрапити до домоволодіння, він приходив з дочками, онуками. В той же час не заперечувала, що ключі від будинку позивачу вона не дає, підтвердила. що їй було відомо, що прийде експерт для того, щоб дослідити домоволодіння, але вона не надала до нього доступ. Проти задоволення позовних вимог в частині зобов'язання не чинити перешкоди та звільнення приміщення від належної їй майна не заперечувала. Вислухавши думку осіб, які з'явилися в судове засідання, свідків, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом спадкоємцями після [PERSON], [INFO], який помер [INFO] є його син - [PERSON], [INFO], на ? частку; та донька - [PERSON], [INFO], на ? частку. Спадщина, на яку в указаних частках видано свідоцтво складається з житлового будинку з прибудовами [ADDRESS] з відповідною часткою надвірних, господарських та побутових будівель та споруд, що належала спадкодавцю на підставі договору про право безстрокового користування земельною ділянкою від 10 березня 1958 року, посвідченого державним нотаріусом Першої Сумської державної нотаріальної контори Поддубним І.Л. 12 березня 1958 року за № 2-1993 та акту про закінчення будівництва та введення в експлуатацію індивідуального домоволодіння від 05 серпня 1969 року, зареєстровані в Сумському міжміському БТІ 09.10.1969 року за р.№1406 (а.с.9). Також відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом спадкоємцями після [PERSON], який помер [INFO] є його син - [PERSON], на ? частку; та донька - [PERSON], на ? частку спадщини, яка складається з приватизованої земельної ділянки, загальною площею 0,0634 га, наданої для ведення будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, що розташована у [ADDRESS], кадастровий номер 5910136300:08:040:0011, яка належала спадкодавцю на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії СМ № 112367, виданого Сумською міською радою 30 грудня 2004 року, зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 21184 (а.с.11). В ході розгляду справи знайшов своє підтвердження той факт, що між сторонами існують суперечки, непорозуміння стосовно поділу житлового будинку та земельної ділянки, спадкоємцями якої вони є після смерті [PERSON] Крім того вказані обставини підтверджуються іншими дослідженими судом доказами, зокрема показами свідків. Так, свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що коли помер дід, то її батько - позивач у справі та тітка - відповідачка ходили до нотаріуса разом з нею подавати документи, щоб прийняти спадщину. Вступивши в спадщину, хотіли поділити будинок без суду, але відповідачка відмовилася, бо їй хотілося більшу частину будинку. Після смерті діда, у липні 2014 року вони з експертом, завчасно попередивши відповідачку про візит, приходили до домоволодіння, але відповідачка у телефонній розмові сказала, що не пустить, та потрапити до домоволодіння експерт не зміг. Ключів її батько не має. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона є донькою позивача. Коли був живим дідусь, вона до нього зверталась, щоб він надав їм хоч якусь частину майна. Пояснила, що вона проживала в спірному будинку до 12 років, поки не отримали квартиру. Після того, як вона вийшла заміж, вона також просила діда дати їм флігель, але він їм відмовив. В останнє 4 роки тому, і він їм відмовив, з того часу у неї погані відносини з відповідачкою. Також зазначила, що її батько з кожним роком приходив усе менше, бо ворота були зачинені, в дворі були собаки. Якщо вони їх і пускали, то відносини були натягнутими. Після смерті дідуся як пройшло 6 місяців батько, сестра і вона оплачували всі витрати по оформленню спадщини пополам. Хотіли мирно домовитись про поділ будинку, але не вийшло Навесні 2014 року вони приходили оглянути приміщення, як розділити майно. Другий раз були на роковини смерті дідуся. Більше їх у двір ніхто не пускав. Їм сказала відповідачка, що експерта не пустять, так і було: коли прийшов експерт - йому ніхто не відчинив. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що він з 1989 року перебуває у шлюбі з відповідачкою. Йому відомо ті обставини, що позивач не ходив до батька. Після його смерті не спілкувався з ними. Він прийшов до батька, як він помирав, а після того він його не бачив. Після смерті домоволодіння стало належати його дружині та позивачу по ? частині. Донька позивача [PERSON] видзвонювала на мобільний телефон, щоб зустрітися та мирно домовитися. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що відповідачка є його матір'ю, а позивач - рідний дядько. Він прожив за адресою: [ADDRESS] усі 37 років. Коли позивач приходив з експертом, то він вважає, що вони не мали права по закону цього робити. Привели експерта та погрожували, що викличуть дільничного інспектора. Двері ніхто не відчиняв, тому, що вдома нікого не було. Позивач може зайти до будинку лише в присутності матері. Він сам проживає за дозволом діда у флігелі, бо за дідусем доглядав. У будинку проживає його старший брат. Йому не відомо чи намагався дядько потрапити до будинку чи ні. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона живе в будинку за адресою: [ADDRESS] та є сусідкою відповідачки. Майже з 1960 років вона мешкає за вказаною адресою. Коли був живий батько сторін, то сторони отримали квартири і виселилися. Діти [PERSON] залишилися з дідом. [PERSON] приїжджала, позивача вона не бачила з того часу, як він виїхав до своєї квартири, давно, ще його доньки були маленькими. Хлопці діду допомагали. Відповідачка частенько приїжджала останній рік. Хлопці - сини відповідачки відремонтували одну кімнату, обробляли город. В частині будинку, яку хоче позивач, є кімната, яка була відремонтована сином відповідачки. Частину забору зробили сини відповідачки. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що [PERSON] він бачив нечасто за адресою [ADDRESS]. Частіше бачив [PERSON] Сварок між ними він не чув. За дідусем доглядав [PERSON] - син [PERSON]. Після смерті діда сини відповідачки поставили забор з б/в шиферу. Город обробляє [PERSON], в основному. На сарайчику біля будинку [PERSON] з [PERSON] з тиждень тому дах переробляли. Йому відомо, що кімнату крайню ремонтував син відповідачки [PERSON]. Відповідно до ч. 3 ст. 358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Ч. 1 ст. 364 ЦК України встановлює право співвласника на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Згідно ч. 1 ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. З висновку судової будівельно-технічної експертизи № 835/836 від 14 липня 2014 року вбачається можливість поділу вказаного домоволодіння. Висновком судової будівельно-технічної експертизи визначено три варіанти поділу домоволодіння та земельної ділянки. Суд вважає, що розподіл домоволодіння слід провести за першим варіантом судово-технічної експертизи, так як даний варіант відповідає визначеним сторонам часткам у спадковому майні, за цим варіантом можливий вихід вікон приміщень обох співвласників на вулицю, до того ж цей варіант враховує доводи сторін щодо проведеного ремонту за рахунок коштів синів відповідачки у кімнаті № 5 площею 9 кв.м., а також щодо обладнання газопостачання у прибудові «б». Відповідно до роз'яснень, які містяться у пунктах 6-7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 4 жовтня 1991 року №7 "Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок", в спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною у зв'язку з цим стосовно ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась. Розмір грошової компенсації визначається за угодою сторін, а при відсутності такої угоди - судом по дійсній вартості будинку на час розгляду справи. Під дійсною вартістю будинку розуміється грошова сума, за яку він може бути проданий в даному населеному пункті чи місцевості. Для її визначення при необхідності призначається експертиза. Оскільки при даному варіанті поділу будинку буде дещо змінено розмір часток сторін у праві власності, належить стягнути з позивача на користь відповідачки в межах заявлених ними позовних вимог 600 грн. 75 коп. грошової компенсації вартості надлишку виділеної частки в домоволодінні. Суд вважає, що такий порядок поділу домоволодіння, не порушує права співвласників, буде сприяти чіткому врегулюванню між ними питань володіння та користування майном, що є їх спільною частковою власністю. Також суд приходить до висновку, що відповідачка [PERSON], порушуючи ст. 321 ЦК України, перешкоджає позивачу [PERSON] здійснювати своє право власності на вказану частину домоволодіння та земельної ділянки, а тому позовні вимоги [PERSON] щодо зобов'язання відповідачки не чинити йому перешкоди у доступі до домоволодіння та земельної ділянки та звільнення від належного їй майна частини житлового будинку, які виділяються позивачу, підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до п. 3 ст. 88 ЦПК України з відповідачки на користь позивача необхідно стягнути понесені судові витрати у виді судового збору та оплати вартості судової будівельно-технічної експертизи. На підставі викладеного,

Outcome: approved