Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-29 00:00:00

18.05.2020р. АТ КБ "ПриватБанк" звернулося до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська із позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості у розмірі 402 955 грн.68 коп. (а.с. №3-7). Ухвалою судді Ткаченко Н.В. від 10.06.2020р. позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження по справі та відповідно до положень ч.2,3 ст.274, ч.5 ст.279 ЦПК України призначено розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін (а.с. № 72). В обґрунтування позовних вимог позивач в позовній заяви посилався на те, що 16.09.2019р. [PERSON] звернувся до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим відповідачем була підписана анкета- заява б/н від 16.09.2019р.,після підписання якої [PERSON] ознайомившись із умовами обслуговування кредитних карток та підписавши 23.10.2019р. паспорт споживчого кредиту, отримав преміальну карту Word Elite зі встановленням кредитного ліміту на картковий рахунок у розмірі 400 000 грн., зі сплатою відсотків для преміальних карток в розмірі 74,4%. Підписавши анкету-заяву позичальника від 16.09.2019р., відповідач погодився з запропонованими йому Умовами і Правилами надання банківських послуг, Тарифами банку, які разом з заявою складають договір про надання банківських послуг. У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором та з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості відповідач станом на 12.04.2020р. має заборгованість в розмірі 458 425,85 грн., з яких: 402 955,68 грн. - заборгованість по кредиту, в тому числі 357 529,30 грн. - заборгованість за поточним тілом кредиту, 17 889,89 грн. - заборгованість по процентам, 37 580,28 грн. - заборгованість по простроченим процентам. Звертаючись з позовом до суду, позивач як кредитодавець, на свій розсуд визначив частину суми заборгованості, яку він бажає стягнути з відповідача та просив стягнути з [PERSON] суму заборгованості по тілу кредиту в розмірі 402 955,68 грн., а також понесені ним судові витрати у розмірі 6 044,34 грн. 12.10.2020р. до суду від представника відповідача адвоката - Лободи І.О. (діє на підставі ордера серія АР №1024834 - а.с. №82) надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача просив відмовити в задоволенні позову та зазначив про те, що позивач не подав до суду доказів, що при підписанні анкети-заяви відповідач письмово був ознайомлений та погодився, саме з редакцією Умов та Правил, Тарифами банку на які посилається позивач в обґрунтування своїх вимог, враховуючи, що надані банком Умови та Правил, Тарифи банку не підписані відповідачем, а тому не можуть вважатися складовою договору, отже, сама по собі підписана анкета-заява про приєднання до умов та правил надання банківських послуг, без надання належних та допустимих доказів, що підтверджують укладення договору, не може бути підставою для стягнення процентів за користування кредитними коштами, комісії за обслуговування рахунку, оскільки така анкета-заява не може розцінюватись як стандартна (типова) форма кредитного договору. Посилання позивача на те, що позичальником підписано паспорт споживчого кредиту, який додано до позову не можна вважати підтвердженням того, що сторони обумовили відсоткову ставку за користування кредитними грошима та інші платежі по договору, враховуючи, що анкета-заява позичальника не міститься інформації щодо банківського продукту, який надається позичальнику, яку саму банківську картку отримує відповідач, в той час як паспорт кредиту місить інформацію щодо семи різних карток з різними умовами кредитування. Зі змісту паспорту споживчого кредиту вбачається, що інформація зазначена у ньому зберігає чинність та є актуальною лише в період з 23.10.2019р. по 06.11.2019р. Більш того, зі змісту цього паспорту слідує, що умови договору про споживчий кредит можуть відрізнятися від інформації, наведеної в паспорті споживчого кредиту та будуть залежати від проведеної кредитодавцем оцінки кредитоспроможності споживача з урахуванням, зокрема, наданої ним інформації про майновий та сімейний стан, розмір доходів, тощо. Отже, паспорт споживчого кредиту містить узагальнену інформацію про умови кредитування та орієнтовану загальну вартість кредиту та передує укладенню кредитного договору з позичальником, оскільки передбачає проведення оцінки кредитодавцем кредитоспроможності споживача. Банк, пред`являючи вимоги про погашення заборгованості за договором, просить стягнути з відповідача заборгованість по тілу кредиту станом на 12.04.2020р. у розмірі 402 955,68 грн., але відповідно до виписки по рахунку АТ КБ "ПриватБанк" неправомірно здійснював списання з належного відповідачу карткового рахунку в рахунок сплати відсотків та щомісячних комісій за обслуговування картки, інших комісій у загальному розмірі 354 742,81 грн., тобто фактично до тілу кредиту банк включив проценти за його користування, комісії без згоди відповідача, а отже, без подання клієнтом платіжного доручення, договірне списання здійснювалось банком неправомірно. Пред`являючи вимоги про стягнення заборгованості за договором б/н від 16.09.2019р. до позову позивачем долучено виписку по картковому рахунку з 20.12.2017р., довідку згідно якої між АТ КБ "ПриватБанк" та відповідачем був підписаний кредитний договір №б/н, за яким було надано три кредитні картки з датами відкриття 20.12.2018, 07.12.2017, 28.12.2019, тобто кредитні картки були надані значно раніше дати нібито укладення кредитного договору, на підставі якого банк просить стягнути заборгованість. Розрахунок заборгованості, який поданий позивачем не відповідає дійсності, та не може підтверджувати існування боргу, оскільки він не є первинним обліковим бухгалтерським документом. Також, необхідно врахувати, що відповідачем за період з 13.04.2020р. до цього часу було здійснено поповнення своєї картки в розмірі 15 065,95 грн., що підтверджується випискою по рахунку за період 01.01.2020р.- 05.10.2020р. та відповідні платежі банком не враховано. Крім того, у відзиві представник відповідача зазначив, що орієнтовний розрахунок суми судових витрат (витрати на професійну правову допомогу), які відповідач очікує понести у зв`язку із розглядом справи, становить 15 500 грн.(а.с.№83-90). 09.11.2020р. від позивача до суду надійшла уточнена позовна заява, в якій АТ КБ "ПриватБанк" просив суд стягнути з відповідача суму заборгованості вже за договором про надання банківських послуг б/н від 20.04.2017р. станом на 19.10.2020р. в розмірі 458 425,85 грн., з яких: 402 955,68 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредиту; 86 197,12 грн. - заборгованість за простроченими відсотками та в обґрунтування позовних вимог з урахуванням уточнень посилався на те, що 20.04.2017р. [PERSON] звернувся до АТ КБ "ПриватБанк" з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав анкету-заяву № б/н від 20.04.2017р. При підписанні анкети-заяви відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, Тарифами, які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між ним та банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Отже, відповідач був ознайомлений із Умовами та правилами надання банківських послуг, що діяли станом на момент підписання анкети-заяви. Виконання відповідачем договору вбачається також із виписки по рахунку та розрахунку заборгованості, де зазначені операції щодо використання кредитного ліміту, операції щодо повернення кредитних коштів та сплати відсотків за їх користування. Відповідно до виявленого бажання, відповідачу було відкрито кредитний рахунок, що підтверджується випискою по рахунку та встановлено початковий кредитний ліміт, у подальшому відповідач, ознайомившись із умовами обслуговування кредитних карток та підписавши паспорт споживчого кредиту від 23.10.2019р., отримав картку типу: Преміальна картка World Elite кредитний ліміт до 400 000 грн, номер та строк дії отриманої кредитної карток зазначено у довідці про отримані картки. У зв`язку з порушеннями зобов`язань за договором та з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості відповідач станом на 19.10.2020р. має заборгованість - 458 425,85 грн. На даний час відповідач продовжує ухилятись від виконання своїх зобов`язань і не погашає заборгованість за договором про надання банківських послуг, що є порушенням законних прав та інтересів АТ КБ "ПриватБанк" (а.с. №96-101). 13.11.2020р. до суду надійшла відповідь позивача на відзив, в якій позивач окрім вже викладених доводів та аргументів, наголошував на тому, що відповідач з підписанням анкети-заяви позичальника приєднався до Умов та Правил надання банківських послуг. Заява разом з Умовами та Тарифами є договором про надання банківських послуг. Розрахунок заборгованості дійсно не є первинним документом за своєю природою, а є інформаційним документом по факту обробки фактичного операційного руху грошових коштів по рахунках кредитної угоди, а також відображує стан нарахувань в певні періоди часу. Разом з позовною заявою позивачем суду було надано виписку по картковому рахунку, яка має статус первинного документу, що підтверджено Переліком типових документів, затвердженого наказом Мін`юсту від 12.04.12 р. № 578/5, з якої вбачається, що відповідач постійно користувався кредитними коштами в межах встановленого кредитного ліміту, погашав заборгованість за договором, та відповідне підтверджує, що відповідачу були добре відомі і зрозумілі умови договору, а тому його твердження щодо не знання тарифів, умов та правил не відповідають дійсним обставинам справи (а.с. №136-141). 26.11.2020р. до суду від представника відповідача адвоката - Лободи І.О. надійшов відзив на уточнену позовну заяву, в якому представник відповідача зазначив, що оскільки текст уточненої позовної заяви співпадає з позовною заявою, що була надана до суду раніше, тільки збільшена сума позову до 489 152,80 грн. відповідачем підтримуються заперечення проти позову викладені у відзиві на первісний позов. Додатково представник наголошував, що відповідачем здійснювалося повернення фактично отриманої суми кредитних коштів, проте позивачем при розрахунку заборгованості дані платежі не враховано. Відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог та не визнає їх у повному обсязі, просить відмовити в позові та стягнути з позивача на його користь витрати на правничу допомогу в розмірі 15 500 грн. (а.с. №154). 26.11.2020р. на електрону пошту суду від представника відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких окрім вже викладених раніше в наданих заявах по суті доводів за заперечень, представник повторно наголошував на тому, що, сама по собі підписана анкета-заява про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, без надання належних та допустимих доказів, що підтверджують укладення договору, не може бути підставою для стягнення процентів за користування кредитними, оскільки така анкета-заява не може розцінюватись як стандартна (типова) форма кредитного договору. Саме по собі підписання відповідачем паспорту споживчого кредиту без підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу умови та правила банківських послуг не може бути доказом укладення кредитного договору. В самому паспорті вказано, що інформація зазначена у ньому зберігає чинність та є актуальною лише в період з 23.10.2019р. по 06.11.2019р., отже, у даному випадку позивач не надав жодного документу, підписаного відповідачем, підтверджуючого, що відповідач був ознайомлений зі всіма істотними умовами договору. Щодо документів, що надані позивачем в якості доказів чинності редакції Умов та правил надання банківських послуг, що додані до позовної заяви, а також укладення саме кредитного договору та його подальше виконання, а саме: наказ про затвердження редакції Умов та правил надання банківських послу, довідка щодо виданих кредитних карток відповідачу, довідка про зміну кредитного ліміту, виписка по рахунку, усі вони підписані тільки позивачем, та не можуть бути належними доказами, оскільки повністю залежать від волевиявлення і дій позивача (банку), який може вносити і вносить відповідні зміни в їх зміст. Щодо активного використання відповідачем кредитного рахунку, відповідач не заперечує проти використання коштів з рахунку, і він повертав ці кошти, на що звернув увагу і позивач, але він повертав саме ті кошти, котрі він фактично отримував з рахунку, а не сплачував відсотки за його користування. Щодо компенсації витрат на правову допомогу, представником суду були надані наступні документи: договір про надання правової допомоги від 01.10.2020р., акт про прийняття-передачі наданих послуг від 26.11.2020р., звіт про надані послуги від 26.11.2020р., квитанції до прибуткового касового ордера (а.с. №155-161). Розгляд справи 13.10.2020р. було відкладено для надання можливості представнику позивача надати відповідь на відзив відповідача, який було надіслано поштою лише 12.10.2020р. В судове засідання 30.11.2020р. сторони не з`явилися, про день та час розгляду справи були повідомлені належним чином (а.с. № 92,95). 30.11.2020р. від представника позивача - Буйбарова М.В. (діє на підставі довіреності від 26.05.2020р. - а.с. №163) до суду надійшла заява, в якій представник зазначив, що позов підтримує в повному обсязі, необхідні докази наявні в матеріалах справи, клопотання та заяви з боку позивача відсутні, справу просить розглядати без його участі (а.с. № 162). Від представника відповідача - адвоката Лободи І.О., 30.11.2020р. до суду також надійшла заява, в якій представник просив розглядати справу без його участі, в задоволенні позову відмовити з підстав викладених у відзиві та запереченнях проти позову (а.с. № 164). За таких обставин, враховуючи належне повідомлення сторін про день та час розгляду справи, надані сторонами письмовий відзив на позов, відповідь на відзив, заперечення на відповідь на відзив, суд розглянув справу 30.11.2020р. відповідно до вимог ст.223, ч.2 ст. 247 ЦПК України за відсутністю обох сторін (їх представників) та без фіксації судового процесу технічними засобами. Суд, вивчивши матеріали справи, оцінивши докази у справі за принципами встановленими ст.89 ЦПК України, вважає що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ч. 1. ст.4 ЦПК України). Суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі (ч. 1. ст.13 ЦПК України). З урахуванням заяви АТ КБ "ПриватБанк" про уточнення позовних вимог від 09.11.2020р. суд вирішує справу в межах заявлених позивачем уточнених позовних вимог про стягнення заборгованості за договором про надання банківських послуг від 20.04.2017р. у розмірі 489152,80 грн. на підставі наданих сторонами доказів та заперечень. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. 20 квітня 2017р. [PERSON] звернувся до ПАТ КБ "ПриватБанк" з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим ним була підписана анкета - заява №б/н від 20.04.2017р., згідно якої [PERSON] виявив бажання отримувати банківські послуги. В анкеті-заяві зазначено, що з підписанням відповідної заяви відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана ним заява разом з запропонованими йому для ознайомлення "Умовами та правилами надання банківських послуг", "Тарифами Банку", складає між ним та банком договір про надання банківських послуг (а.с. №101). Відповідно до ч.1,2 ст. 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його сторонами. Частиною першою ст.638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч.1 ст. 1048 ЦК України). За змістом ст.634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. При винесені рішення, надаючи оцінку обґрунтованості та доведеності заявленої позивачем суми заборгованості, суд дійшов наступних висновків. Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Згідно до ч.1 ст.76, ч.2 ст.77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Частина 5 ст.263 ЦПК України визначає, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. При цьому, згідно з ч.6 ст.81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. В уточненій позовній заяві позивач просив стягнути з відповідача суму заборгованості за договором банківського обслуговування б/н від 20.04.2017р. станом на 19.10.2020р. в розмірі 458 425,85 грн., яка складається з: 402 955,68 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредиту, 86 197,12 грн. - заборгованість за простроченими відсотками. Відповідний розмір заборгованості позивачем визначений згідно до розрахунку заборгованості (а.с. №100), який заперечувався відповідачем з посиланням на те, що банком безпідставно за рахунок кредитного ліміту здійснювалося погашення процентів за користування кредитом та комісії за обслуговування рахунку. Судом встановлено, що у анкеті-заяві, яка була підписана [PERSON] 20.04.2017р., не зазначена процентна ставка, виходячи з якої нараховуються проценти за користування кредитом, а також розмір комісії, яка щомісячно нараховується клієнту за обслуговування карткового рахунку, а отже, відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати відсотків за користування кредитними коштами та порядок їх нарахування, а також додатковий платіж за обслуговування рахунку у викладі комісії. Позивач, обґрунтовуючи право вимоги в частині стягнення заборгованості по відсотках, в тому числі їх розмір і порядок нарахування, крім самого розрахунку заборгованості за договором від 20.04.2017р., посилався на Витяг з Тарифів обслуговування преміальних кредитних карт, Умови та Правил надання банківських послуг в ПриватБанку як невід`ємні частини договору. Так, в позовній заяві позивач зазначає, що позичальник отримав кредитний ліміт на картковий рахунок у розмірі 400 000 грн. Щодо встановлення та зміни розміру кредитного ліміту позивач свої дії обґрунтовує умовами пункту 2.1.1.2.5. Умов і Правил надання банківських послуг, на підставі яких відповідач при укладанні договору дав свою згоду, щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою банку. У відповіді на відзив, позивач зазначив, що відповідач зобов`язався повернути витрачену частину кредитного ліміту відповідно до умов Договору, а саме згідно до п.2.1.1.3.1. договору погашення кредиту та процентів здійснюється наступними шляхами: договірним списанням - клієнт доручає банку здійснювати списання грошей з його рахунку, в тому числі за рахунок кредитного ліміту, в розмірі процентів, які підлягають сплаті за цим Договором, 1 числа календарного місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту, за умови наявності невикористаного кредитного ліміту та за відсутності прострочених зобов`язань клієнта за цим Договором (здійснювати договірне списання); внесенням клієнтом коштів у готівковій або безготівковій формі в розмірі Мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено трати за рахунок кредитного ліміту. Таким чином, у разі відсутності коштів на рахунках, Відповідач здійснює погашення кредиту та процентів внесенням грошів на кредитний рахунок у розмірі не менше мінімального обов`язковий платежу. Згідно до п. 2.1.1.3.2. договору мінімальний обов`язковий платіж - розмір боргових зобов`язань відповідача, розрахованих в процентах від загальної заборгованості, які щомісяця повинен сплачувати клієнт протягом строку кредиту . Такі твердженням позивача суд оцінює критично, оскільки матеріали справи не містять доказів, що саме відповідну редакцію Умов та Правил надання банківських послуг, на умови якої посилається позивач, розумів відповідач, ознайомився і погодився з ними, підписуючи анкету-заяву від 20.04.2017р. Надані банком Витяг з Тарифів банку, Умови та Правил надання банківських послуг на пункти якого банк посилається позивач, як невід,ємну частину укладеного з відповідачем договору, не містить підпису відповідача про ознайомлення з ним при укладенні договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ КБ «ПриватБанк»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. У даному випадку договірні правовідносини виникли між банком та фізичною особою - споживачем банківських послуг (ч.1 ст. 11 Закону України від 12 травня 1991р. № 1023-XII "Про захист прав споживачів" ). Згідно з пунктом 22 ч.1 ст.1 Закону № 1023-XII споживач - фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. Конституційний Суд України у рішенні щодо офіційного тлумачення положень другого речення преамбули Закону України від 22.11.1996р. № 543/96-В «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» від 11.07.2013р. у справі №1-12/2013 зазначив, що з огляду на приписи ч.4 ст.42 Конституції України участь у договорі споживача як слабшої сторони, яка підлягає особливому правовому захисту у відповідних правовідносинах, звужує дію принципу рівності учасників цивільно - правових відносин та свободи договору, зокрема у договорах про надання споживчого кредиту. В даному випадку відсутні підстави вважати, що при укладенні договору із [PERSON] АТ КБ "ПриватБанк" дотримався вимог, передбачених ч.2 ст.11 Закону № 1023-XII, про повідомлення споживача про умови кредитування та узгодження зі споживачем саме тих умов, про які вважав узгодженими банк. Такі висновки відповідають правовій позиції, викладеній у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019р. у справі № 342/180/17-ц (провадження № 14-131цс19), у постановах Верховного Суду від 14.08.2019р. у справі № 229/1953/16-ц (провадження № 61-32390св18), 21.08.2019р. у справі № 643/5386/17-ц (провадження № 61-2699св18), 16.08.2019р. у справі №595/290/17-ц (провадження № 61-29972св18) тощо, які в силу ч.2 ст.416 ЦПК України є обов`язковими для застосування судами в аналогічних правовідносинах. Крім того, позивач посилається на те, що істотні умови договору погоджено у паспорті споживчого кредиту (а.с. №35-36). Проте, анкета-заява, підписана [PERSON] від 20.04.2017р. не містить умов про те, що складовою невід`ємною частиною Договору банківського обслуговування є Паспорт споживчого кредиту. Паспорт споживчого кредиту містить інформацію щодо типу кредитних карт як «Універсальна», «Універсальна Голд», "Картка Platinum", "Картка МС Worid Black Edition", "Картка Visa Signature", "Картка MC World Elite", "Карта Visa Infinite" за якими вказані різні умови. Також зазначено, що умови договору про споживчий кредит можуть відрізнятися від інформації, наведеної в цьому паспорті споживчого кредиту та будуть залежати від проведеної кредитодавцем оцінки кредитоспроможності споживача з урахуванням, зокрема, наданої ним інформації про майновий та сімейний стан, розмір доходів, тощо. Зі змісту даного паспорту вбачається, що інформація зазначена у ньому зберігає чинність та є актуальною лише в період з 23.10.2019р. до 06.11.2019р., в той час як позивач просить стягнути заборгованість станом на 19.10.2020р., тобто період дії умов паспорту є значно меншим періодом, ніж той, за який банк здійснює розрахунок заборгованості. Відповідно до наданої позивачем довідки, з грудня 2017р. відповідачу було видано три кредитні картки: 1) [NUMBER] від 07.12.2017р. з терміном дії 11/20; 2) [NUMBER] від 20.12.2018р. з терміном дії 12/19; 3) [NUMBER] від 28.12.2019р. з терміном дії 12/22 (а.с. № 32). Виписка з карткового рахунку відповідача вказує, що отриманими картками відповідач активно користувався, грошові кошти використовував для власних потреб в межах розміру встановленого на карту ліміту, отримував кошти шляхом зняття готівки в банкоматі, здійснював розрахунки через термінали, здійснював грошові перекази на карти третіх осіб через інтернет - банкінг Приват24, сплачував комунальні послуги, здійснював погашення заборгованості за наданим кредитом, а отже, прийняв запропоновані банком умови щодо розміру кредитного ліміту. Виписка з банківського рахунку - це документ, що видається фінансовою установою, в якому містяться відомості про рух грошових коштів та має статус первинного документу. Відповідно до Постанови Національного банку №705 від 05.11.2014р. "Про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобів", користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не виконувалися користувачем. Матеріали справи не містять даних, щодо незаконного зняття коштів з використанням вищевказаних кредитних карток та незаконну видачу вказаних карток на її ім`я [PERSON] третім особам. Таким чином, доказом фактів: встановлення кредитного ліміту на картковий рахунок, користування відповідачем кредитними коштами є виписка по рахунку, яка є належним доказом надання кредитних коштів. Відповідний висновок викладено в постанові Верховного Суду від 20.10.2020р. справа №456/3643/17 провадження № 61-9882 св20. Проте, при дослідженні судом виписок по рахунку (а.с.№ 9зв-30, 88-90) встановлено, що за період з 29.12.2018р. по 01.08.2020р. АТ КБ "ПриватБанк" за рахунок кредитного ліміту було проведено списання грошових коштів 307 271,76 грн. в рахунок сплати відсотків, щомісячних комісій за обслуговування картки, деталі операції "списання відсотків за користування кредитним лімітом", "щомісячна комісія за обслуговування картки" та відповідно на суму, яка списувалася збільшувалася заборгованість по тілу кредиту. При цьому, в більшості випадків операції по договірному списанню, банком проводилися за наявності простроченої заборгованості по тілу кредиту на дату списання, що спростовує посилання позивача на те, що договірне списання банком відповідно до п.2.1.1.3.1. обґрунтовано проводилося за умови наявності невикористаного кредитного ліміту та за відсутності прострочених зобов`язань клієнта за договором. Таким чином, враховуючи, що позивачем не доведено, що при підписанні анкети-заяви від 20.04.2017р. між сторонами було досягнуто згоди про умови кредитування, а саме, розміру відсотків за користування кредитом, розміру комісій за обслуговування рахунку, а також те, що відповідач був обізнаний та погодився з редакцією Умов та Правил та умовами щодо проведенням банком договірного списання, а отже, позивачем не надано належних доказів погодження клієнтом п.2.1.1.3.1. Умов і Правил,

Outcome: partial