Jurisdiction: civil
Date: 2016-03-03 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом в якому уточнивши позовні вимоги просила, стягнути з відповідачів на її користь в рахунок відшкодування матеріальної шкоди солідарно 370 грн., в рахунок відшкодування моральної шкоди солідарно 1000 грн. та витрати на правову допомогу в розмірі 1000 грн., мотивуючи тим, що їй на праві спільної сумісної власності належить частина квартири [ADDRESS]. Відповідачі є співвласниками квартири [ADDRESS] та в ній проживають. Їх квартира розташована над її квартирою. 19 листопада 2015 року з квартири відповідачів протекла вода та затопила приміщення кухні її квартири, а саме на стелі залишився слід від залиття шириною 15 см та довжиною близько 2-х метрів. Причиною затоплення стало те, що у відповідачів протікала вода з гофрованого шлангу мийки кухні. Вона запропонувала відповідачам відшкодувати їй шкоду або виконати ремонт. Відповідачі спочатку погодилися зробити ремонт, але через деякий час категорично відмовилися. Тому вона запросила майстра який виконав роботи з ліквідації затоплення стелі кухні за 300 грн. Ще 70 грн. вона витратила на фарбу. Таким чином розмір завданої їй матеріальної шкоди склав 370 грн. Незаконними діями відповідача їй була спричинена моральна шкода в розмірі 1000 грн., яка полягала в тому, що вона в момент затоплення перехвилювалась, не могла проживати в квартирі без усунення недоліків, тому змушена була наймати людину для проведення ремонту. Сама вона інвалід 2-ої групи та самостійно виконати ремонт не могла. Позивач та її представник в судовому засіданні уточнені позовні вимоги підтримали в повному обсязі. Відповідачі в судовому засіданні позов не визнали з тих підстав, що їх умисної провини в залитті не має, оскільки течія сталась з причини заводського браку шланги. Позивачка навмисно не повідомила їх чи слюсаря коли течія тільки почала проступати на стелю, а чекала доки вона набуде більш негативних наслідків. Ними пропонувалось позивачу усунути наслідки залиття квартири, але вона відмовилась. Наданий позивачкою договір підряду, акт виконаних робіт та розписка не підтверджують розмір матеріальних збитків завданих їй. Позивачкою не надано жодних доказів спричинення їй моральної шкоди, не вказано в чому полягає моральна шкода. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показала, що її покликала [PERSON] для оцінки вартості ремонту, сказала що її затопили відповідачі. За виконання нею ремонту позивачка сказала, щоб вона просила побільше грошей з відповідачів. Ремонт в квартирі позивачки вона так і не робила, оскільки сталася сварка, в ході якої позивачка вимагала від відповідачів ще моральну шкоду, а її з непристойними словами вигнала з квартири. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показав, що в середі листопада поступив дзвінок від позивача та від родини [PERSON]. Він одразу зайшов до позивачки та побачив невелику пляму на стелі в кухні. Дане залиття сталося внаслідок проблем зі шлангом в квартирі відповідачів. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показала, що сталося залиття стелі кухні квартири позивача. [PERSON] пропонувала все вирішити мирним шляхом, але [PERSON] відмовлялась, не погоджувалось з оцінкою роботи майстра в сумі 150 грн. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показала, що вона була присутньою при складанні акту залиття стелі в кухні квартири позивача. [PERSON] кричала на [PERSON], між ними була розмова про ремонт. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показала, що 25 листопада 2015 року вона пішла до позивача з [PERSON] та малярем [PERSON]. На стелі кухні квартири позивача вона побачила невелике залиття. Відповідачі не відмовлялись зробити ремонт позивачу за свій рахунок. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показала, що вона в грудні 2015 року робила ремонт стелі кухні квартири позивача, а саме її зашпаклювала, поґрунтувала та покрасила. За свою роботу вона отримала 300 грн. Перед виконанням цих робіт вона з позивачем уклала договір підряду. Матеріали для проведення ремонту купувала позивачка. Заслухав доводи сторін, покази свідків, дослідив письмові докази по справі, дав їм оцінку в їх сукупності, суд прийшов до наступного. Відповідно до ч.1\~ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно\~ст.151 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру) , зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку при будинкову територію. Відповідно до п. 2\~Постанови Пленуму ВСУ № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що її дії були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Судом встановлено та підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, що [PERSON] на праві спільної сумісної власності належить квартира [ADDRESS]. Актом комісії №1/2015 Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Космонавтів 26» від 25 листопада 2015 року встановлено, що 19 листопада 2015 року відбулося залиття стелі кухні квартири за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Космонавтів,26, яке сталося через теч гофрированого шлангу сіфону мийки кухні в квартирі [ADDRESS] (а.с. 3). Матеріалами справи підтверджено, що відповідачі [PERSON], [PERSON], [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] (а.с.18). З вищезазначеного акту також вбачається, що на момент його складання відповідач [PERSON] була згодна з завданою шкодою та погоджувалась на відшкодування спричиненої шкоди шляхом відновлювального ремонту. Згідно із ч. 4\~ст. 10 ЦПК України\~суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом. Сторони з клопотанням про призначення експертизи до суду не зверталися, хоча дане право їм розяснювалось в судовому засіданні. Статтею 1192 ЦК України\~передбачено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Матеріали справи містять договір підряду від 5 грудня 2015 року та товарний чек за придбання фарби в розмірі 70 грн. на підтвердження суми матеріальної шкоди, завданої позивачу відповідачами залиттям квартири. Згідно\~ст. 57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. За змістом ст.ст.\~64,\~66 ЦПК України, письмовими доказами є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи. Висновок експерта - докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, задані судом. Вартість втраченого чи пошкодженого майна може бути встановлена за допомогою чеків, квитанцій, прайсів. Якщо ремонт відбувався за договором підряду - сам договір, кошторис та акти прийому-передачі також можуть встановити вартість завданої шкоди точніше. Крім того, матеріалами справи підтверджено, що позивачем відповідно акту прийнятих робіт (а.с.5) - 8 грудня 2015 року були прийняті виконані будівельні роботи в приміщенні кухні квартири [ADDRESS]. За дану роботу виконавець [PERSON] отримала від позивача 300 грн., про що написала розписку та будучи допитаною в судовому засіданні підтвердила факт укладення договору підряду, виконання нею робіт по ремонту стелі в кухні квартири позивача та отримання від останньої грошей за виконану роботу. Відповідно до положень\~ст. 212 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Відповідачі не скористались в суді своїм правом довести відсутність своєї вини у спричиненні шкоди, відмовившись від призначення експертизи, тому враховуючи предмет спору, суд вважає, що на відповідачів слід покласти відповідальність за завдану позивачці шкоду, оскільки відповідачі не довели, що шкода завдана не з їх вини, а у деліктних правовідносинах обов'язок по доведенню своєю невинуватості покладений саме на відповідача. Таким чином, суд приходить до висновку про стягнення матеріальної шкоди в розмірі 370 грн., оскільки причиною залиття стелі кухні в квартирі позивача є винні дії відповідачів, як власників квартири, які повинні утримувати свої санітарно - технічні прилади (крани, труби, які проходять у квартирі тощо) в належно виправному стані. Доводи відповідачів, щодо незгоди з розміром завданої шкоди, визначеної у договорі підряду, суд не приймає до уваги, оскільки матеріали справи не містять інших розрахунків та належних доказів, які б спростовували вказану в договорі підряду суму. Що стосується позовних вимог про відшкодування моральної шкоди, суд прийшов до висновку, враховуючи вимоги п.3 ч. 2 ст.\~23,\~1167 ЦК України, що позивачем доведено заподіяння їй моральної шкоди внаслідок пошкодження майна. Вирішуючи питання про розмір завданої позивачу моральної шкоди, суд врахував характер та ступень моральних страждань позивача, розмір шкоди, глибину душевних переживань, інших обставин справи, та з урахуванням вимог розумності і справедливості, дійшов висновку за можливе стягнути солідарно з відповідачів на користь позивача в рахунок відшкодування моральної шкоди суму 150 грн. В іншій частині вимоги завищені та не підлягають задоволенню. Статтею 79 ЦПК України\~визначені види судових витрат, до яких, відносяться витрати пов'язані з розглядом справи, зокрема витрати на правову допомогу. Відповідно до ч.1\~ст.84 ЦПК України\~витрати, пов'язані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони, крім випадків надання безоплатної правової допомоги. Як розяснено в п. 48 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" підстави, межі та порядок відшкодування судових витрат на правову допомогу, надану в суді як адвокатом, так і іншим фахівцем у галузі права, регламентовано у пункті 2 частини третьої статті\~79, статтях\~84,88,89 ЦПК України.\~\~Витрати на правову допомогу, граничний розмір якої визначено відповідним законом, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов'язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, надання консультацій, переклад документів, копіювання документів). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. Відповідно до ч.1\~ст. 88 ЦПК України\~стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Згідно\~ст. 1 Закону України "Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах", розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних справах, в яких така компенсація виплачується стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, іншою стороною, а в адміністративних справах - суб'єктом владних повноважень, не може перевищувати 40 відсотків встановленої законом мінімальної заробітної плати у місячному розмірі за годину участі особи, яка надавала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи в суді, що визначається у відповідному судовому рішенні. Виходячи з положень\~ст. 88 ЦПК України\~та\~ст. 1 Закону України "Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах"\~та враховуючи складання позовної заяви представником позивача, час витрачений ним у судових засіданнях при розгляді зазначеної справи, на користь [PERSON] пропорційно задоволеним позовним вимогам, розмір яких склав 37,95% (1370 грн.\~розмір заявлених вимог, 520,00 грн. - задоволені вимоги, що становить 37,95 %), підлягають стягненню витрати на правову допомогу в сумі 379,50 грн., виходячи з наступного розрахунку (1000 грн. (сплачені позивачем за оплату послуг з надання правової допомоги) х37,95%=379,50 грн.). Таким чином, суд приходить до висновку про стягнення з відповідачів на користь позивача\~\~витрат на правову допомогу у розмірі 379,50 грн., з кожного по 126,50 грн. На підставі\~ст.88 ЦПК України\~з відповідачів на користь держави підлягає стягненню судовий збір пропорційно задоволеним позовним вимогам в сумі 1102,40 грн. , яка складається з 551,20 грн. за вимогу майнового характеру та 551,20 грн. за вимогу немайнового характеру, а з кожного по 367,47 грн.

Outcome: partial