Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-16 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з Публічного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» на користь [PERSON] у відшкодування витрат, необхідних для виконання будівельних робіт по усуненню недоліків, які необхідно провести для повного закінчення будівництва згідно з розробленою проектною документацією в квартирах [ADDRESS] та [ADDRESS] 93 000,00 грн та на відшкодування завданої моральної шкоди 20 000,00 грн. В обгрунтування вимог вказано, що 23.05.2012 року між ПАТ «Холдингова компанія «Київміськбуд» укладено Попередні договори, за яким сторони зобов`язались укласти Договір купівлі - продажу квартири [ADDRESS] та квартири [ADDRESS] . На виконання Попереднього договору між позивачем та ПАТ «Холдингова компанія «Київміськбуд» 14.03.2014 року було укладено Договори купівлі-продажу згідно яких [PERSON] купив квартири [ADDRESS] , та [ADDRESS] . Однак, як у п.9 Акту прийому-передачі квартири [ADDRESS] , так і в п.9 Акту прийому-передачі сзартири [ADDRESS] позивачем викладено претензії до продавця стосовно якості виконання будівельних робіт. З метою фіксації та усунення недоліків позивачем у Актах прийому-передачі було викладено наступні претензії, а саме не виконані в повному обсязі: штукатурні роботи стель та стін кімнат; бетонні роботи стяжки під підлогу; гідроізоляція кімнат санвузлів, ванних кімнат; неякісний монтаж окремих вікон, опалювальних приладів; електромонтажні роботи проводки і розводки по розподільчих коробках; каналізаційні труби до вводів не прокладені; пуско-наладочні роботи по ліфту не виконані; та інші недоліки, що потребують негайного усунення. Позивач вказує, що ним було складено Дефектний акт №1 щодо квартири [ADDRESS] та Дефектний акт №2 щодо квартири [ADDRESS] та з моменту придбання квартир і до звернення до суду з позовом неодноразово вживав заходів досудового врегулювання спору, надсилав наступні листи - претензії до ПАТ «Холдингова компанія «Київміськбуд» з вимогою усунути наявні в квартирах недоліки, проте, вимоги задоволені не були. Водночас, не дивлячись на таке, у відповідях на претензії відповідач не заперечував наявність в квартирах недоліків. Таким чином, позивач вважає, що відповідачем порушено, і порушуються на даний момент права позивача як споживача, тому необхідним з метою захисту порушеного права є звернення до суду з вимогою відшкодування витрат на усунення вказаних вище недоліків. Обґрунтовуючи вимогу про стягнення моральної шкоди позивач посилався на те, що наявність у квартирах описаних вище недоліків через невиконання повного обсягу будівельних робіт, передбачених проектно-кошторисною документацією відповідачем, завдає позивачу та його сім`ї, окрім матеріальних, також моральні збитки у формі душевних страждань оскільки дані квартири були придбані ним з метою зміни місця проживання, однак через наявні недоліки позивач з сім`єю не може приступити до їх завершального ремонту та подальшого вселення до власного житла уже протягом трьох років з моменту підписання актів прийому передачі квартир. 08.02.2018 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву. У відзиві йдеться про те, що пунктом 4.3 Договору купівлі-продажу квартири [ADDRESS] та Договору купівлі-продажу квартири [ADDRESS] передбачено, що недоліків, які перешкоджають використанню вказаних в квартирі за цільовим призначенням на момент огляду не виявлено та претензій щодо технічного стану та якісних характеристик відчужуваного майна покупець (позивач) не має. Позивач, підписавши Договори купівлі-продажу квартир, погодився з його всіма умовами, чим самим засвідчив, що претензій щодо технічного стану та якісних характеристик відчужуваних квартир не має. Квартири оглянуті позивачем особисто, а отже, підписані акти є ще одним підтвердженням того, що позивач бачив квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] . Відповідач вважає, що [PERSON] не надано жодних належних та допустимих доказів, не надано розрахунок суми позовної заяви, а зазначено лише приблизну суму витрат, яка нічим не підтверджується. Позивачу була зроблена знижка 6% від загальної вартості 2-ох придбаних ним квартир, саме у зв`язку із вказаними недоліками для їх усунення. Відповідач вказує, що відсутні підстави для стягнення суми морального відшкодування, оскільки позивачем не надано доказів того, який причинний зв`язок між діями відповідача та настанням його моральних страждань, погіршенням здоров`я позивача тощо. Крім того, відповідач заявив про необхідність застосування строку позовної давності. На підставі чого, відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. 17.08.2017 року справу за позовом [PERSON] до публічного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» про відшкодування витрат на усунення недоліків товару та відшкодування моральної шкоди прийнято до свого провадження суддею Чішман Л.М. 24.01.2018 року ухвалою суду призначено по справі будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити питання: 1. Який розмір витрат необхідний для виконання незакінчених будівельних робіт та усунення недоліків, які потрібно провести для повного закінчення будівництва згідно з розробленою проектною документацією в квартирах [ADDRESS], [ADDRESS] . Провадження у справі зупинено. 05.03.2018 року провадження у справі поновлено у зв`язку з надходження клопотання судового експерта про необхідність надання додаткових документів для проведення експертизи. Ухвалою суду від 04.09.2019 року постановлено направити цивільну справу № 295/4351/17 за позовом [PERSON] до Публічного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд», третя особа ВАТ "Трест Міськбуд-4" про відшкодування витрат на усунення недоліків товару та відшкодування моральної шкоди експерту Горкуші Маргариті Дмитрівні для проведення експертизи відповідно до ухвали Богунського районного суду від 24.01.2018 року, провадження у справі було зупинено на час проведення експертизи. 10.02.2020 року провадження у справі поновлено. 27.03.2020 року позивач збільшив позовні вимоги, посилаючись на висновок експерта та визначив суму, яка підлягає до стягнення щодо вартості повного закінчення будівельних робіт та усунення недоліків та просив стягнути з відповідача 187228,00 грн., крім того просив стягнути 25 000,00 грн. моральної шкоди, 16000,00 грн. в зв"язку з проведення експертизи та витрати пов"язані з наданням правової допомоги в сумі 8000,00 грн. В судовому засіданні 17.08.2020 року - позивач позовні вимоги підтримав просив задовольнити. Представник відповідача позовні вимоги не визнала , просила відмовити в задоволенні позову та застосувати строк позовної давності. Заслухавши сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Встановлено, що 23.05.2012 року між ПАТ «Холдингова компанія «Київміськбуд» та [PERSON] укладено Попередній договір за умовами якого сторони зобов`язується у строк, в порядку та на умовах, визначених цим договором, укласти в належній (письмовій) формі з одночасним нотаріальним посвідченням Договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS] та квартири [ADDRESS] (т. 1, а.с. 10-13). Пунктом 4.6. Попереднього договору визначено, що майбутній продавець гарантує, зокрема, що квартири не мають недоліків, в тому числі, що прихованих, що перешкоджають використанню їх за призначенням. 14.03.2014 року між ПАТ «Холдингова компанія «Київміськбуд» та [PERSON] було укладено Договір купівлі-продажу квартири за умовами якого [PERSON] приймає у власність об`єкт нерухомості, який відповідно до правовстановлюючого документа значиться як квартира [ADDRESS] . Згідно п. 2 Договору купівлі-продажу вартість квартири складає 417 541,95 грн; продавець зобов`язаний передати покупцю квартиру за актом приймання-передачі після підписання цього договору. Згідно п. 4.2. Договору купівлі-продажу продавець гарантує: незастережних недоліків, які знижують цінність або можливість використання за цільовим призначенням квартири немає; від покупця не приховано обставин, які мають істотне значення та можуть вплинути на волю щодо укладення цього договору; усі інженерні комунікації знаходяться у робочому стані і функціонують за призначенням; самовільних переобладнань немає; майно не визнане аварійним або таким, що підлягає зносу; внаслідок продажу майна не буде порушено прав та законних інтересів інших осіб. Пунктом 4.3 Договору купівлі-продажу передбачено, що продавець стверджує, зокрема, що квартира буде передана покупцеві разом із технічною документацією, згідно акта приймання-передачі майна між сторонами. Недоліків, які перешкоджають використанню вказаних у квартирі, нежитловому приміщенні, машиномісці за цільовим призначенням на момент огляду не виявлено. Претензій щодо технічного стану та якісних характеристик відчужуваного майна покупець не має (т. 1, а.с. 14-17). 14.03.2014 року між ПАТ «Холдингова компанія «Київміськбуд» та [PERSON] було укладено Договір купівлі-продажу квартири за умовами якого [PERSON] приймає у власність об`єкт нерухомості, який відповідно до правовстановлюючого документа значиться як квартира [ADDRESS] . Згідно п. 2 Договору купівлі-продажу вартість квартири складає 291 853,91 грн; продавець зобов`язаний передати покупцю квартиру за актом приймання-передачі після підписання цього договору. Згідно п. 4.2. Договору купівлі-продажу продавець гарантує: незастережних недоліків, які знижують цінність або можливість використання за цільовим призначенням квартири немає; від покупця не приховано обставин, які мають істотне значення та можуть вплинути на волю щодо укладення цього договору; усі інженерні комунікації знаходяться у робочому стані і функціонують за призначенням; самовільних переобладнань немає; майно не визнане аварійним або таким, що підлягає зносу; внаслідок продажу майна не буде порушено прав та законних інтересів інших осіб. Пунктом 4.3 Договору купівлі-продажу передбачено, що продавець стверджує, зокрема, що квартира буде передана покупцеві разом із технічною документацією, згідно акта приймання-передачі майна між сторонами. Недоліків, які перешкоджають використанню вказаних у квартирі, нежитловому приміщенні, машиномісці за цільовим призначенням на момент огляду не виявлено. Претензій щодо технічного стану та якісних характеристик відчужуваного майна покупець не має (т. 1, а.с. 18-21). На підставі викладених Договорів купівлі-продажу 14.03.2014 року сторонами було підписано Акти прийому-передачі квартири [ADDRESS] та квартири [ADDRESS] покупцю - [PERSON] та в указаних актах [PERSON] було викладено зауваження щодо стану квартир та будівельних робіт (т. 1, а.с 22, 23). 31.03.2014 року [PERSON] направив до ПАТ «Холдингова компанія «Київміськбуд» Претензію про невідповідність об`єктів нерухомості умовам договору, укладеного між ПАТ КХ «Київміськбуд», в якому вказав, що в квартирах [ADDRESS] , [ADDRESS] виявлена невідповідність об`єктів нерухомого майна будівельним нормам і правилам, умовам договору, а саме: штукатурних робіт на стелях та стінах кімнат; бетонних робіт- стяжки під підлогу; гідроізоляції кімнат санвузлів, ванних кімнат; монтажу окремих вікон, опалювальних приладів; електромонтажних робіт проводки і розводки по розподільчих коробках; каналізаційних труб( до вводів не прокладені); пуско-наладочних робіт ліфту. Зазначив, що квартири перетворені в склади-смітники бетону, будівельного сміття та відходів. Позивач вказав, що у разі невиконання заявлених у претензії робіт в строк до 05.05.2014 року в повному обсязі, позивач звертатиметься до суду (т. 1, а.с. 31-32). 11.04.2014 року ПАТ «Холдингова компанія «Київміськбуд» направило директору ТОВ «Міськбуд-4» копію претензії [PERSON] та просило виконати будівельні роботи у повному обсязі, ліквідувати будівельні недоліки, зазначені [PERSON] (т. 1, а.с. 36). 21.04.2015 року [PERSON] складено Дефектні акти №1, №2, в яких вказав виявлені недоліки у квартирах [ADDRESS] та [ADDRESS] , відповідно (т. 1, а.с. 26-29). 15.06.2016 року [PERSON] звернувся до ПАТ «Холдингова компанія «Київміськбуд» з претензією про невиконання повного обсягу робіт у квартирах [ADDRESS] , [ADDRESS] , просив провести обстеження квартир та у разі неможливості виконання відповідних будівельних робіт протягом місяця з моменту отримання зазначеної претензії перерахувати суму ринкової вартості будівельних робіт (т. 1, а.с. 33). 12.10.2016 року ПАТ «Холдингова компанія «Київміськбуд» після розгляду претензії [PERSON] , направило до ВАТ «Трест Міськбу-4» листа про необхідність вжити необхідні заходи для врегулювання вказаного питання і до 20.10.2016 року надати письмову відповідь (т. 1, а.с. 37). Проте, відповіді про усунення недоліків у квартирах або іншим чином задоволення претензії позивачу, до суду не надано. Слід зазначити, 29.12.2011 року головою правління ЗАТ «Міськрембуд» підписано Декларацію про готовність об`єкта до експлуатації - багатоквартирного житлового будинку по [ADDRESS] , згідно декларації закінчений будівництвом об`єкт є готовим до експлуатації (т. 1, а.с. 156-160). Згідно п. 6 Акта приймання-передачі житлового комплексу або його частини, за адресою: [ADDRESS] на баланс ОСББ «Богуна, 5», наслідки огляду та випробувань елементів житлового комплексу: за результатами технічного обстеження встановлено, що будинок та прибудинкові території відповідають вимогам надійності та безпечної експлуатації лише за умови усунення наявних неякісно виконаних робіт (недоліків, дефектів, пошкоджень), а також проведення робіт передбачених проектною документацією але незавершених, зазначених у додатку №1 до акту приймання-передачі житлового комплексу за адресою: [ADDRESS] від [ADDRESS].05.2013 року, який є невід`ємною частиною цього акту (т. 1, а.с. 161-165). В Переліку залишків робіт в житловому будинку по [ADDRESS] значиться, зокрема, завершення загально будівельних робіт по будинку, завершення та випробування системи опалення, водопроводу та каналізування у т.ч. каналізаційно-насосної системи, завершення робіт з електроосвітлення та електрообладнання, завершення встановлення розеток та вимикачів, виконання пусконалагоджувальних робіт по ліфтам (т. 1, а.с. 166). Відповідно до положень статей 11, 12 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Згідно ч. 1 ст. 14 ЦК України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Згідно ч. 1 ст. 662 ЦК України продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, визначений договором купівлі-продажу. Відповідно до ч. 1 ст. 673 ЦК України продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу. Згідно ст. 675 ЦК України товар, який продавець передає або зобов`язаний передати покупцеві, має відповідати вимогам щодо його якості в момент його передання покупцеві, якщо інший момент визначення відповідності товару цим вимогам не встановлено договором купівлі-продажу. Відповідно до ч 1 ст. 678 ЦК України покупець, якому переданий товар неналежної якості, має право, незалежно від можливості використання товару за призначенням, вимагати від продавця за своїм вибором: 1) пропорційного зменшення ціни; 2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; 3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару. Статтею 679 ЦК України передбачено, що продавець відповідає за недоліки товару, якщо покупець доведе, що вони виникли до передання товару покупцеві або з причин, які існували до цього моменту. Якщо продавцем надані гарантії щодо якості товару, продавець відповідає за його недоліки, якщо він не доведе, що вони виникли після його передання покупцеві внаслідок порушення покупцем правил користування чи зберігання товару, дій третіх осіб, випадку або непереборної сили. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Для обгрунтування розміру витрат, потрібних для завершення будівництва, позивачем було заявлено клопотання та ухвалою суду призначено проведення судової будівельно-технічної експертизи. Згідно висновку експерта від 14.01.2020 року №890/01.2020, розмір витрат, необхідний для виконання незакінчених будівельних робіт та усунення недоліків, які потрібно провести для повного закінчення будівництва, згідно з розробленою проектною документацією, в квартирах [ADDRESS] та [ADDRESS] , складає 187 288,00 грн (т. 3, а.с. 17-[ADDRESS]). Крім того, зі змісту вказаного висновку вбачається, що за результатами натурних досліджень двох квартир експертом було виявлено загальні недоліки: внутрішнє опорядження квартир виконано не в повному обсязі; виявлені дефекти у виконанні будівельно-монтажних робіт таких як: при монтажі вікон не усунуті залишки монтажної піни з монтажних зазорів ззовні, на карнизі ззовні залишки бетонного розчину, шви між плитами покриття незашиті розчином. Суд вважає такими, що не можуть бути використані як спростування позовних вимог, посилання відповідача на те, що позивачу була зроблена знижка 6% від загальної вартості 2-ох придбаних ним квартир, саме у зв`язку із вказаними недоліками для їх усунення, з огляду на те, що у Витязі №1 з протоколу №1 засідання комісії по визначенню вартості житла, інших об`єктів нерухомості ПАТ «ХК «Київміськбуд» від 16.05.2012 року не вказано, що знижка на продаж квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] у розмірі 6% встановлена у зв`язку з наявними недоліками у квартирах, більше того у витязі вказано, що підставою для надання знижки є необхідність активізації реалізації квартир в регіонах України (т. 1, а.с. 120). Крім того, на думку суду, такі посилання відповідача суперечать доводам відзиву вцілому, оскільки цим відповідач вказує на те, що на момент продажу квартири йому було відомо про наявні недоліки у квартирах, тоді як умовами як Попереднього договору так і Договорів купівлі-продажу відповідач (продавець) гарантував що квартири не мають недоліків. Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог в частині стягнення з Публічного акціонерного товариства «Холдингова компанія «Київміськбуд» витрат, необхідних для виконання будівельних робіт по усуненню недоліків, які необхідно провести для повного закінчення будівництва в квартирах [ADDRESS] та [ADDRESS] , в розмірі 187 288,00 грн. Щодо стягнення з відповідача моральної шкоди, суд зазначає наступне. Судом встановлено, що спірні правовідносини виникли на підставі Договорів купівлі-продажу від 14.03.2014 року. Відповідно до частини четвертої статті 611 ЦК України моральна шкода підлягає відшкодуванню у разі порушення зобов`язань у договірних правовідносинах у випадку встановлення такої відповідальності законом або договором. Поняття моральної (немайнової) шкоди і порядок її відшкодування визначається статтею 23 ЦК України. Зокрема, підставами для відшкодування моральної шкоди можуть бути порушення майнових, особистих немайнових прав особи, а також зобов`язань у випадках, передбачених договором або законом. Спори про відшкодування заподіяної фізичній чи юридичній особі моральної (немайнової) шкоди розглядаються, зокрема: коли право на її відшкодування безпосередньо передбачено нормами Конституції або випливає з її положень; у випадках, передбачених Цивільним кодексом та іншим законодавством, яке встановлює відповідальність за заподіяння моральної шкоди; чи інших законів, що регулюють такі зобов`язання і передбачають відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Виходячи з аналізу зазначених правових норм слід дійти висновку про те, що ні чинним законодавством, ні договором, укладеним сторонами не передбачено право позивача на відшкодування моральної шкоди у зв`язку з невиконанням відповідачем своїх зобов`язань, а відтак суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову [PERSON] про відшкодування моральної шкоди. 08.02.2018 року відповідачем ПАТ «Холдингова компанія «Київміськбуд» заявлено клопотання про застосування позовних вимог, яке обґрунтоване тим, що про існування недоліків вперше стало відомо позивачу 14.03.2014 року коли були підписані Договори купівлі-продажу та Акти прийому-передачі квартир покупцю, в яких позивачем особисто зроблені зауваження щодо недоліків. Вдруге позивачу стало відомо про існування недоліків після складення ним Дефектних актів №1 та №2. На підставі чого та посилаючись на положення статей 256, 258, 681 ЦК України відповідач просив застосувати строки позовної давності та відмовити у задоволенні позову (т. 1, а.с. 124). Статтею 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Згідно п. 4 ч. 2 ст. 268 ЦК України позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог у зв`язку з недоліками проданого товару (стаття 681 цього Кодексу). Статтею 681 ЦК України до вимог у зв`язку з недоліками проданого товару застосовується позовна давність в один рік, яка обчислюється від дня виявлення недоліків у межах строків, встановлених статтею 680 цього Кодексу, а якщо на товар встановлено гарантійний строк (строк придатності), - від дня виявлення недоліків у межах гарантійного строку (строку придатності). Згідно ч. 1 ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Відповідно до частин 1-4 ст. 267 ЦК України особа, яка виконала зобов`язання після спливу позовної давності, не має права вимагати повернення виконаного, навіть якщо вона у момент виконання не знала про сплив позовної давності. Заява про захист цивільного права або інтересу має бути прийнята судом до розгляду незалежно від спливу позовної давності. Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Як вже встановлено судом, на підставі викладених Договорів купівлі-продажу 14.03.2014 року сторонами було підписано Акти прийому-передачі квартири [ADDRESS] та квартири [ADDRESS] покупцю - [PERSON] . Та в указаних актах [PERSON] було викладено зауваження щодо стану квартири та будівельних робіт та виявлено недоліки (т. 1, а.с 22, 23). Таким чином, [PERSON] (покупцю) з 14.03.2014 року вже було відомо про будівельні недоліки у квартирах [ADDRESS] , [ADDRESS] та придбані на підставі Договорів купівлі-продажу від 14.03.2014 року та беручи до уваги, що Договорами купівлі-продажу не встановлено гарантійного строку, є підстави вважати, що перебіг строку позовної давності в один рік розпочався 15.03.2014 року та закінчився 14.03.2015 року. Згідно матеріалів справи з даною позовною заявою про відшкодування витрат на усунення недоліків товару та відшкодування моральної шкоди [PERSON] звернувся до суду 14.04.2017 року (т. 1, а.с. 59). Позивач в заперечення на заяву про застосування строку позовної давності посилався на п. 5 ст. 7 Закону України "Про захист прав споживачів", та зазначив, що він мав право як споживач пред`явити продавцю (виробнику, виконавцю) вимоги про недоліки товару, а саме стосовно об`єкта будівництва - не пізніше десяти років від дня передачі їх споживачеві, а тому вважає, що строки ним не пропущено. Суд вважає вказані посилання неспроможними, оскільки останні стосуються строку пред"явлення вимоги щодо недоліків товару, а не застосування строку позовної давності. За таких обставин, суд дійшов висновку, що [PERSON] пропустив встановлений законодавством строк звернення до суду за захистом своїх порушених прав та інтересів, що з урахуванням заявленого відповідачем клопотання про застосування строків позовної давності є підставою для відмови в задоволенні позову.

Outcome: dismissed