Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-22 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість у розмірі 56037, 24 грн за кредитним договором б/н від 06.03.2013 року. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що відповідач 06.03.2013\~року отримав кредит у розмірі 15000,00 грн., у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку. Відповідач зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконав. Таким чином, станом на 10.02.2019 року у відповідача перед банком існує заборгованість в сумі 56037,24 грн. Представник позивача ПАТ КБ "ПриватБанк" в судовому засіданні відсутній, в позовній заяві зазначив, що не заперечує справу розглянути за відсутності представника банку та винесення заочного рішення судом.\~ Відповідач у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлялась належним чином судовою повісткою із рекомендованим повідомленням, яке повернулося без вручення адресату з відміткою про відсутність відповідача за адресою місця проживання що зареєстрована у встановленому законом порядку. Відповідно ч.8 ст.128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Тому, суд вважає, що відповідач належним чином повідомлений про день та час розгляду справи. Ухвалою суду від 23.05.2019 року вирішено провести заочний розгляд справи та винести заочне рішення. Суд, дослідивши письмові докази, приходить до наступного. 06.03.2013 року між ПАТ КБ "ПриватБанк" (після зміни найменування АТ КБ "ПриватБанк" ) та відповідачем було укладено кредитний договір б/н відповідно до якого відповідач отримав кредит у розмірі 15000.00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. [INFO] 2018 року Публічне акціонерне товариство комерційний банк «ПРИВАТБАНК» змінило назву на акціонерне товариство комерційний банк «ПРИВАТБАНК» (АТ КБ ««ПРИВАТБАНК»). Встановлено, що банк свої зобов`язання за кредитним договором виконав і надав кредитні кошти позичальнику. Відповідач не виконує зобов`язання за кредитним договором у зв`язку з чим станом на 10.02.2019 року у відповідача перед банком існує заборгованість в загальному розмірі 56037 грн. 24 коп. яка складається з: - 26350 грн. 75 коп заборгованість за тілом кредиту; - 10690 грн. 77 коп заборгованість за простроченим тілом кредиту; - 15851 грн. 09 коп. заборгованість за пеню; \~ \~ \~ \~ - 500 грн. 00 коп. - штраф ( фіксована частина); \~ \~ \~ \~ - 2644 грн. 63 коп. - штраф ( процентна складова); Відповідно до ст.ст. 1048-1050, 1054 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцю позику та сплатити відсотки за користування коштами у строк та у порядку, що встановлені договором. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 2 ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів. Відповідно до ст. 526, ст. 530 ЦК України, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Стаття 599 ЦК України визначає, що зобов`язання припиняється його належним виконанням. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. \~ \~ \~ \~Згідно ст.ст. 610 611, 625 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки. Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. У матеріалах справи відсутня заява відповідача про застосування строків позовної давності, а без заяви відповідача позовна давність, як загальна так і спеціальна, не може бути застосована судом. Така правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду України від 24.06.2015 року ( 6-738цс15). Враховуючи, що відповідач взяв на себе зобов`язання по погашенню кредиту згідно договору, але своїх зобов`язань не виконав, чим порушуються права позивача, позовні вимоги слід задовольнити частково. Щодо стягнення\~з відповідача\~на користь\~позивача 15851 грн. 09 коп.\~заборгованості за\~пеню, суд зазначає що в задоволенні названої вимоги слід відмовити з наступних підстав. Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). За положеннями статті 61 Конституції України, ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Вказане відповідає правовій позиції, що висловлена ВСУ 21 жовтня 2015 року у справі № 6-2003цс15. Отже, на підставі вище викладеного, суд прийшов до висновку, що з відповідача на користь позивача необхідно стягнути 40186,15 грн, заборгованості, яка складається з: 26350,75 грн заборгованість за тілом кредиту; 10690,77 грн заборгованість за простроченим тілом кредиту, 500 грн. - штраф (фіксована частина), 2644 грн. 63 коп. - штраф (процентна складова), а в решті позовних вимог необхідно відмовити. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача необхідно стягнути понесені судові витрати пропорційно розміру задоволених вимог. На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial