Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-28 00:00:00

У грудні 2017 року позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON], де треті особи - Комунальне підприємство «Бюро обліку майнових прав та діяльності з нерухомістю» Дніпропетровської міської ради, [PERSON], про стягнення заборгованості за договором оренди. В обґрунтування позовних вимог зазначивши, що 19.04.2017 між позивачем - Департаментом по роботі з активами Дніпровської міської ради, що є орендодавцем, та відповідачем фізичною особою - підприємцем [PERSON], яка є орендарем, був укладений договір оренди нерухомого майна № 152-ДРА/17, що належить до комунальної власності територіальної громади міста, відповідно до умов якого орендодавець передав, а орендар прийняв у строкове платне користування комунальне нерухоме майно - вбудовані нежитлові приміщення загальною площею 132,2 кв.м., на першому поверсі пяти поверхового будинку розташованого за адресою: 49000, м. Дніпро, вул. Інженерна, 1, вартість яких, згідно з незалежною оцінкою становить 680146,00 грн., що перебувало на балансі КП «Бюро обліку майнових прав та діяльності з нерухомістю» ДМР, і є комунальною власністю територіальної громади міста Дніпро. Згідно з актом приймання - передачі від 19.04.2017 нежитлові приміщення площею 132,2 кв.м. було передано орендарю в користування. Відповідно до п.2.2. вищезазначеного договору, орендар вступає у строкове платне користування об'єктом оренди з дати підписання сторонами цього договору та акту приймання-передачі об'єкту оренди. Згідно з п. 3.5 договору оренди відповідач зобовязаний щомісяця перераховувати орендну плату за договором не пізніше 15 числа місяця, наступного за звітним. Згідно з п. 3.4 договору орендна плата за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць з урахуванням індексу інфляції за поточний місяць. З моменту підписання даного договору оренди від 19.04.2017 № 152-ДРА/17 орендар зобовязаний сплачувати 70% від загальної суми орендної плати на користь орендодавця до міського бюджету та 30% від загальної суми орендної плати на рахунок балансоутримувача обєкта оренди. Пунктом 2.5 договору передбачено, що у разі припинення цього договору об'єкт оренди повертається протягом 5 календарних днів з дати припинення цього договору. Відповідно до п. 10.1 Договору строк дії даного договору укладеного з відповідачем від 19.04.2017 до 18.04.2018 включно. 07.06.2017 відповідач повернув обєкт оренди відповідно до акту приймання - передачі комунального нерухомого майна. Відповідно до п. 3.3, 3.4, 3.5, 5.2 договору оренди № 152-ДРА/17 від 19.04.2017 відповідач не сплачує орендну плату у встановленому обсязі до міського бюджету на користь орендодавця. Відповідно до стану надходження орендної плати заборгованість відповідача перед позивачем складає 13633,62 грн., з яких: 12126,68 грн. заборгованість за орендну плату перед міським бюджетом за період з 19.04.2017 по 07.06.2017; 1506,94 грн. - пеня за період користування обєктом оренди. На підставі зазначеного позивач просить стягнути з\~відповідача на\~користь позивача заборгованість за орендною платою за договором оренди №152-ДРА/17 від 19.04.2017, яка виникла за період з 19.04.2017 по 07.06.2017 в сумі 12126 грн. 68 коп. та пеню за період користування обєктом оренди в сумі 1506 грн. 94 коп., а також судові витрати. 15 грудня 2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу Адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від 03.10.2017, котрим ЦПК України викладено в новій редакції. У відповідності до п.п. 9 п.1 Розділу ХШ Перехідних Положень\~ЦПК України в новій редакції справи в судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Таким чином,\~подальший розгляд\~цієї справи\~відбувається за правилами, що передбачені новою редакцією ЦПК України. Ухвалою від 27 грудня 2017 року відкрито провадження по справі та визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження. В судовому засіданні 20 лютого 2018 року протокольною ухвалою суду до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову, на стороні відповідача, залучено [PERSON] Ухвалою суду від 29 березня 2018 року закрито підготовче провадження по справі та справу призначено до розгляду по суті на 08 травня 2018 року. 29 травня 2018 року справу розглянуто по суті з ухваленням рішення. Статтею 6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» ЄСПЛ зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади. Так, строки підготовчого судового засідання з урахуванням залучення третьої особи та клопотання представника відповідача продовжувалося, справа по суті розглянута в строки встановлені ЦПК України. В судовому засіданні 29 травня 2018 року представник позивача [PERSON] підтримала позов та просила його задовольнити. Пояснила, що між позивачем та відповідачем ФОП [PERSON], від імені якої за дорученням діяла [PERSON], було укладено договір оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності територіальної громади м. Дніпра №152-ДРА/17 від 19.04.2017, згідно якого орендодавець передав, а орендар прийняв у строкове платне користування комунальне нерухоме майно вбудовані нежитлові приміщення загальною площею 132,2 кв.м на першому поверсі 5-ти поверхового будинку, розташованого за адресою вулиця Інженерна, 1 в м. Дніпро. Відповідач в порушення вимог договору оренди не сплачує орендну плату у встановленому обсязі до міського бюджету на користь орендодавця. На теперішній час заборгованість з орендної плати складає 12126,68 грн. за період з 19.04.2017 по 07.06.2017 та 1506,94 грн. пеня за період користування обєктом оренди. За таких обставин, представник позивача просила суд задовільнити позов та стягнути з відповідача заборгованість з орендної плати, пеню та судові витрати (а.с.28-31). Представник третьої особи, на боці позивача, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета позову, КП «Бюро обліку майнових прав та діяльності з нерухомістю» Дніпропетровської міської ради [PERSON] позов підтримала, просила позов задовольнити, підтримавши надані письмові пояснення на позов. Відповідач [PERSON] та її представники [PERSON], [PERSON] в судове засідання 29 травня 2018 року не зявилися, про причини неявки суд не сповістили. В матеріалах справи наявний відзив на позов, відповідно до якого вважали позовні вимоги необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають, оскільки договір оренди [PERSON] не підписувала, а тому договір є неукладеним (а.с.24-25). Третя особа [PERSON], на боці відповідача, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета позов, в судове засідання не зявилася, не скористалася правом надання пояснень на позов. Суд, вислухавши представника позивача, представника третьої особи, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. Частиною 2\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 №2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції"\~роз'яснено, що відповідно до статей\~55,\~124 Конституції України\~та\~статті 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до\~ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. У п.33 рішення ЄСПЛ від 19.02.2009 у справі "Христов проти України" суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Відповідно до ст. ст.\~15,\~16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У справі Bellet v. France, суд зазначив, що «стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права». Судом встановлено, що 19.04.2017 між позивачем - Департаментом по роботі з активами Дніпровської міської ради, що є орендодавцем та відповідачем фізичною особою - підприємцем [PERSON], який є орендарем був укладений договір оренди нерухомого майна № 152-ДРА/17, що належить до комунальної власності територіальної громади міста, відповідно до умов якого орендодавець передав, а орендар прийняв у строкове платне користування комунальне нерухоме майно - вбудовані нежитлові приміщення загальною площею 132,2 кв.м., на першому поверсі пяти поверхового будинку розташованого за адресою: 49000, м. Дніпро, вул. Інженерна, 1, вартість яких, згідно з незалежною оцінкою становить 680146,00 грн., що перебувало на балансі КП «Бюро обліку майнових прав та діяльності з нерухомістю» ДМР, і є комунальною власністю територіальної громади міста Дніпро. Згідно з актом приймання - передачі від 19.04.2017 нежитлові приміщення площею 132,2 кв.м. було передано орендарю в користування (а.с.7-10). Відповідно до п.2.2. вищезазначеного договору, орендар вступає у строкове платне користування об'єктом оренди з дати підписання сторонами цього договору та акту приймання-передачі об'єкту оренди. Згідно з п. 3.5 договору оренди орендна плата сплачується Орендарем щомісяця у термін не пізніше 15 числа місяця, наступного за звітним, і не залежить від наслідків господарської діяльності Орендаря Орендна плата за кожний наступний місяць визначається шляхом коригування орендної плати за попередній місяць з урахуванням індексу інфляції за поточний місяць (п.3.4. Договору). Згідно акту приймання-передачі передано в оренду вбудовані нежитлові приміщення загальною площею та ганок площею 141,7 кв.м., розташованого за адресою: 49000, м.Дніпро, вул. Інженерна, 1, вартість яких, згідно з незалежною оцінкою станом на 10.03.2017 становить 680146,00 грн., за договором оренди від 19.04.2017 №152-ДРА/17 (а.с.11 зв.). Актом приймання-передачі комунального нерухомого майна від 07.06.2017 повернене обєкт оренди - нежитлове приміщення загальною площею 132,2 кв.м., розташованого за адресою: 49000, м. Дніпро, вул. Інженерна, 1. Даним актом визначено наявність заборгованості за Договором оренди від 19.04.2017 №152-ДРА/17 станом на 07.06.2017 в розмірі 12126,68 грн. (а.с.12). Згідно із ч.ч.1,3\~ст.762 Цивільного кодексу України\~за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Договором або законом може бути встановлено періодичний переогляд (індексацію) розміру плати за користування майном. Відповідно до ч.3\~ст.18 Закону України «Про оренду державного та комунального майна»\~орендар зобов'язаний вносити орендну плату своєчасно і у повному обсязі. Згідно із ч.1\~ст.19 цього ж Закону\~орендар за користування об'єктом оренди вносить орендну плату незалежно від наслідків господарської діяльності. Відповідно до\~ст.625 ЦК України\~боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошових зобов'язань. Відповідно до\~ст. 526 ЦК України\~зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору або вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 530 ЦК України\~передбачено, якщо у зобов'язанні встановлено строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк. Згідно з вимогами\~ст. 629 ЦК України\~договір є обов'язковим для виконання сторонами, а з вимогами\~ст. 610 ЦК України\~порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання. Відповідно до\~ст.27 Закону України «Про оренду державного та комунального майна»\~у разі розірвання договору оренди, закінчення строку його дії та відмови від його продовження або банкрутства орендаря він зобов'язаний повернути орендодавцеві об'єкт оренди на умовах, зазначених у договорі оренди. Умовами договору оренди від 19.04.2017 № 152-ДРА/17 сторони погодили, що за користування обєктом оренди Орендар сплачує орендну плату, яку спрямовує - 70% від загальної суми орендної плати у розмірі 7270,08 грн. до загального фонду міського бюджету та 30% від загальної суми орендної плати у розмірі 3115,75 грн. на рахунок балансоутримувача обєкта оренди (п.3.3. Договору оренди). Водночас, в порушення умов договору оренди № 152-ДРА/17 від 19.04.2017 відповідач не сплатив орендну плату у встановленому обсязі до міського бюджету на користь орендодавця і заборгованість [PERSON] перед позивачем складає 13633,62 грн., з яких: 12126,68 грн. заборгованість за орендну плату перед міським бюджетом за період з 19.04.2017 по 07.06.2017; 1506,94 грн. - пеня за період користування обєктом оренди, що підтверджується матеріалами справи. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що відповідачем порушені умови договору оренди та норми цивільного законодавства України, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню. Згідно із\~ст.12 ЦПК України\~учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 статті 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до положень ч.1, 2\~ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно з ч.ч. 1, 5, 6\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У пункті 26 рішення ЄСПЛ у справі "Надточій проти України" та п.23 рішення ЄСПЛ у справі "Гурепка проти України №2" наголошується на принципі рівності сторін - одному із складників ширшої компетенції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом. Наявна сума заборгованості стороною відповідача не спростована, окрім цього узгоджена між сторонами договору оренди актом від 07.06.2017. Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ принцип належного здійснення правосуддя передбачає, що у рішеннях судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позиції сторін, орган влади зобов'язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland) від 1 липня 2003 року, п. 36). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає у тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватися публічний контроль здійснення правосуддя (рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland) від 27 вересня 2001 року, п. 30). Згідно зі\~ ст.\~141\~ЦПК України\~з урахуванням\~результату розгляду\~справи з\~[PERSON] слід\~стягнути на\~користь Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради судовий збір в сумі 1600 грн. 00 коп.

Outcome: approved