Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-26 00:00:00

Позивач ТОВ «ДЕБЕТ [PERSON]» звернувся до Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська з позовом до [PERSON], третя особа: Шевченківський районний відділ державної виконавчої служби міста [PERSON] територіального управління юстиції у місті Києві «про звільнення майна з-під арешту». Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 16.01.2019 р. позов прийнято до розгляду та відкрито провадження в порядку спрощеного провадження з викликом сторін. В\~судове\~засідання представник позивача\~не зявився, на адресу суду\~надіслав\~заяву\~про слухання\~справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує в\~повному\~обсязі,\~просить позов задовольнити, а також надіслав клопотання про стягнення судових витрат. Відповідач в судове засідання повторно не зявилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки суду не відомі, відповідачеві також було запропоновано надати відзив на позов, але відзиву на позов не надано. Представник Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби міста [PERSON] територіального управління юстиції у місті Києві в судове засідання повторно не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не відомі, також їм було запропоновано надати відзив на позов, але відзиву на позов не надано. Відповідно до ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Відповідно до ч.5\~ст.279 ЦПК України\~суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов до висновків, що позов підлягає задоволенню. Відповідно до ст. ст.\~15,\~16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Правилами ст.12 ЦПК України\~визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1\~ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно із ч. 1 ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 5\~ст. 81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Судом встановлено наступне. 12\~жовтня 2018\~року між\~ПАТ «[PERSON]\~банк» та\~ТОВ «[PERSON]\~[PERSON]» було укладено Договір №890/К купівлі-продажу майнових прав, у відповідності до умов якого право вимоги за Договором про надання споживчого кредиту № 11362600000 від 20.06.2008 року, з усіма додатками та додатковими угодами, що укладений між Акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк», код за ЄДРПОУ 09807750, та Фізичною особою [PERSON], реєстраційний номер облікової картки платника податків: [NUMBER], перейшло до нового кредитора, а саме: ТОВ «[PERSON] [PERSON]», код за ЄДРПОУ 41878963. На виконання умов Договору №890/К купівлі-продажу майнових прав між ПАТ «[PERSON] банк» та ТОВ «[PERSON] [PERSON]» 12 жовтня 2018 року було укладено договір відступлення права вимоги за договором іпотеки, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу [PERSON] за реєстровим №1748, згідно умов якого Первісний Іпотекодержатель передає (відступає) Новому Іпотекодержателю право вимоги за: -\~договором іпотеки\~№ 11362600000/1\~від 20.06.2008\~року,\~з усіма\~додатками та\~додатковими угодами\~(надалі\~за текстом\~ Договір\~іпотеки),\~посвідченим приватним\~нотаріусом Дніпропетровського\~міського нотаріального\~округу \~[PERSON]\~зареєстрованим за\~реєстровим №\~1859,\~що укладений\~між Акціонерним\~комерційним інноваційним\~банком "УкрСиббанк"\~(код\~за ЄДРПОУ09807750)\~та Фізичною\~особою [PERSON],\~паспорт серія\~АЕ№ 569854\~виданий Бабушкінським\~РВ ДМУ\~УМВС України\~в Дніпропетровській\~області 13.05.1997\~року,\~ідентифікаційний код\~ [NUMBER],\~(далі\~за текстом\~-\~Іпотекодавець),\~в якості\~забезпечення виконання\~зобовязань Боржника\~[PERSON] (далі\~за текстом\~ Боржник)\~за Кредитним\~договором \~№ 11362600000\~від 20.06.2008\~року (надалі\~за текстом\~ Основний\~договір)\~укладеними між\~Акціонерним комерційним\~інноваційним банком\~"УкрСиббанк"\~(код\~за ЄДРПОУ09807750)\~та Фізичною\~особою [PERSON],\~право вимоги\~за яким\~перейшло до\~АТ «Дельта\~Банк» на\~підставі Договору\~купівлі-продажу\~прав вимоги,\~укладеного 08\~грудня 2011\~року між\~ПАТ "УКРСИББАНК"\~та АТ\~«Дельта Банк»,\~посвідченого приватним\~нотаріусом Київського\~міського нотаріального\~округу [PERSON]\~за №2949,2950. Предмет іпотеки за Договором іпотеки: - квартира за номером 52, що знаходиться у будинку за номером 127 (сто двадцять сім), розташованому за адресою: проспект [PERSON] (попередня назва - вулиця [PERSON]) в м. Дніпро, загальною площею 56,8 кв. м., житловою площею 34,0 кв. м. (надалі Предмет іпотеки). Згідно п. 1.2. Ринкова вартість Предмету іпотеки, згідно звіту субєкта оціночної діяльності становить: 339\~671, 00 грн. За домовленістю сторін заставна вартість Предмета іпотеки складає 339\~671, 00 грн.. Відомості про заміну іпотекодержателя та обтяжувача були зареєстровані в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Відтак право вимоги за Кредитним договором та Договором іпотеки повністю перейшли до ТОВ «[PERSON] [PERSON]». Згідно п. 1.1 Договору купівлі-продажу майнових прав №890/К від 12 жовтня 2018 року за цим Договором в порядку та на умовах, визначених цим Договором, Продавець передає у власність Покупцеві, а Покупець приймає у власність майнові права, які виникли та/або можуть виникнути у майбутньому та які включають: право вимоги до боржників, майнових поручителів та фінансових поручителів, які виникли за укладеними договорами та\\або на інших підставах наведених у додатку № 1 до цього Договору; право оскаржувати недійсність або припинення Прав вимоги, а також припинення\\ліквідацію будь-якого з Боржників у судовому та позасудовому порядках; право звернення до державних органів, установ та організацій всіх форм власності в межах прав та повноважень власника Прав вимоги та\\або кредитора за Правами вимоги, які передбачені законодавством та Укладеними договорами, включаючи, але не обмежуючись Боржників, органів нотаріату, правонаступників/спадкоємців Боржників, тощо; право власності та права вимоги, а також інші права кредитора за Правами вимоги, в тому числі ті, які виникнуть в майбутньому у разі скасування рішень про їх недійсність чи припинення або у разі скасування припинення/ліквідації Боржника, на підставі цього Договору; право набути у власність гроші та/або майно на підставах наведених у додатку № 1 до цього Договору або отримати грошові кошти/відшкодування за наслідками недійсності/нікчемності Укладених договорів, тощо; інші права, що повязані або випливають із Прав вимоги, надалі за текстом «Майнові права». Згідно п. 2.2 Договору відступлення права вимоги за договором іпотеки від 12 жовтня 2018 року за цим Договором до Нового Іпотекодержателя переходять всі без винятку права та обовязки Первісного Іпотекодержателя, передбачені чинним законодавством України та Договором іпотеки, які існують на момент відступлення права вимоги щодо предмету Іпотеки, який визначено в п.1.2. цього Договору. Станом на дату укладення Договору №890/К купівлі-продажу майнових прав від 12 жовтня 2018 року за вищевказаним Кредитним договором розмір прав грошової вимоги за тілом кредиту та нарахованими відсотками, що відступалися становив 73\~759,57 дол. США (сімдесят три тисячі сімсот пятдесят девять доларів 57 центів), що згідно офіційного курсу НБУ становило 2\~064\~126,09 грн. (два мільйони шістдесят чотири тисячі сто двадцять шість гривень 09 копійок), а також 629\~018,76 грн. пені. З відомостей, що отримані з аналізу інформаційної довідки № 146409570 від 22.11.2018 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна, вбачається, що на Предмет іпотеки, квартиру за номером 52 (пятдесят два), що знаходиться у будинку за номером 127 (сто двадцять сім), розташованому за адресою: проспект [PERSON] (попередня назва - вулиця [PERSON]) в м. Дніпро, накладено арешт нерухомого майна, а саме : -арешт нерухомого майна (Номер запису про обтяження: 29035235 (спеціальний розділ), підстава виникнення обтяження: постанова, про арешт майна боржника, серія та номер: 57750338, виданий 21.11.2018, видавник: Шевченківський районний відділ державної виконавчої служби міста [PERSON] територіального управління юстиції у місті Києві, [PERSON], підстава внесення запису: Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 44171478 від 21.11.2018 15:06:27, [PERSON], Шевченківський районний відділ державної виконавчої служби міста [PERSON] територіального управління юстиції у місті Києві, м. Київ, Відомості про субєктів обтяження: Обтяжувач: Шевченківський районний відділ державної виконавчої служби міста [PERSON] територіального управління юстиції у місті Києві, код ЄДРПОУ: 34967593, країна реєстрації: Україна Особа, майно/права якої обтяжуються: [PERSON], Державний реєстратор: [PERSON], Шевченківський районний відділ державної виконавчої служби міста [PERSON] територіального управління юстиції у місті Києві, м. Київ. Вказаний арешт нерухомого майна накладений в межах виконавчого провадження № 57750338 з примусового виконання виконавчого напису, виданого Приватним нотаріусом Київського міського округу [PERSON] №1122 про стягнення з [PERSON] грошових коштів. Стягувачем за виконавчим провадженням № 57750338 значиться [PERSON]. 23.11.2018 року ТОВ «ДЕБТ [PERSON]» було подано начальнику Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби міста [PERSON] територіального управління юстиції у місті Києві заяву-вимогу про зняття арешту з майна (предмета іпотеки), в якій, серед іншого, вимагало: 1. Зняти арешт нерухомого майна з квартири за номером 52 (пятдесят два), що знаходиться у будинку за номером 127 (сто двадцять сім), розташованому за адресою: проспект [PERSON] (попередня назва - вулиця [PERSON]) в м. Дніпро, про що винести постанову про зняття арешту з майна з визначенням, які дії потрібно вчинити державному виконавцю щодо усунення виявлених порушень. 2. Провести державну реєстрацію припинення арешту нерухомого майна (Номер запису про обтяження: 29035235 (спеціальний розділ) з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Листом від 27.11.2018 року вих. №57750338/26 Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби міста [PERSON] територіального управління юстиції у місті Києві було відмовлено в задоволенні заяви-вимоги ТОВ «ДЕБТ [PERSON]» від 23.11.2018 року про зняття арешту з майна (предмета іпотеки). Відповідно до ст. 10 Закон України «Про виконавче провадження» заходами примусового виконання рішень є: 1) звернення стягнення на кошти, цінні папери, інше майно (майнові права), корпоративні права, майнові права інтелектуальної власності, обєкти інтелектуальної, творчої діяльності, інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають в інших осіб або належать боржникові від інших осіб, або боржник володіє ними спільно з іншими особами; 2) звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інший дохід боржника; 3) вилучення в боржника і передача стягувачу предметів, зазначених у рішенні; 4) заборона боржнику розпоряджатися та/або користуватися майном, яке належить йому на праві власності, у тому числі коштами, або встановлення боржнику обовязку користуватися таким майном на умовах, визначених виконавцем; 5) інші заходи примусового характеру, передбачені цим Законом. Частиною 1 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що виконавець зобовязаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Виконавець зобовязаний: 3) розглядати в установлені законом строки заяви сторін, інших учасників виконавчого провадження та їхні клопотання; Згідно ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Відповідно до ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. За приписами ст. 51 Закону України «Про виконавче провадження» для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, стягнення на заставлене майно боржника може бути звернено у разі, якщо: 1) право застави виникло після ухвалення судом рішення про стягнення з боржника коштів; 2) вартість предмета застави перевищує розмір заборгованості боржника заставодержателю; 3) наявна письмова згода заставодержателя. Про звернення стягнення на заставлене майно для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, виконавець повідомляє заставодержателю не пізніше наступного дня після накладення арешту на майно або коли йому стало відомо, що арештоване майно боржника перебуває в заставі. Згідно ст.\~59\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» у разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, субєкта оціночної діяльності - субєкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у звязку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у\~частині шостій\~статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Згідно ст. 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека це вид забезпечення виконання зобов'язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов'язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом; Згідно ст. 3 Закону України «Про іпотеку» у разі порушення боржником основного зобов'язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет окремого права чи вимоги на передане в іпотеку нерухоме майно виникає відповідно до закону, таке право чи вимога має пріоритет над вимогою іпотекодержателя лише у разі його/її виникнення та реєстрації до моменту державної реєстрації іпотеки. Згідно ст. 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. За приписами ст. 36 Закону України «Про іпотеку» Сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем і іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, що підлягає нотаріальному посвідченню, який може бути укладений одночасно з іпотечним договором або в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, визначає можливий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону. Визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками, може передбачати: передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов'язання у порядку, встановленому статтею 37 цього Закону; право іпотекодержателя від свого імені продати предмет іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу у порядку, встановленому статтею 38 цього Закону. Іпотечне застереження про позасудове врегулювання на предмет іпотеки міститься в п. 5.1, 5.2 Договору іпотеки. Згідно ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державній реєстрації прав підлягають: 1)право власності; 4) заборона відчуження та арешт нерухомого майна, податкова застава, предметом якої є нерухоме майно, та інші обтяження. Відповідно до ст. 24 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у державній\~реєстрації прав\~та їх\~обтяжень може\~бути відмовлено\~у разі,\~якщо: наявні зареєстровані обтяження речових прав на нерухоме майно; Відтак, накладення вищевказаного арешту нерухомого майно на Предмет іпотеки, квартиру за номером 52 (пятдесят два), що знаходиться у будинку за номером 127, розташованому за адресою: проспект Богдана Хмельницького в м. Дніпро, порушує законні права та інтереси ТОВ «ДЕБТ [PERSON]», як іпотекодержателя вказаного майна та зокрема права звернення стягнення на Предмет іпотеки в позасудовому порядку, наданих йому ст. ст. 36, 37, 38 Закону України «Про іпотеку», а крім того порушений порядок накладення арешту, оскільки вказане майно є заставним і на момент накладення арешту іпотека була дійсна і в силу ст. 51 Закону України «Про виконавче провадження» накладення арешту на Предмет іпотеки допускалося лише за виконавчими документами для задоволення вимог стягувача-заставодержателя, а аж ніяк за виконавчими документами інших стягувачів. Вищевказані висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду, а саме: Постанові Верховного суду від 10 травня 2018 року по справі №372/374/16-ц, Постанові Верховного суду від 16 травня 2018 року по справі №338/1118/16-ц, Постанові Верховного суду від 16 травня 2018 року по справі №742/1826/16-ц, Постанові Верховного суду від 10 жовтня 2018 року по справі №183/4363/16, Постанові Верховного суду від 17 жовтня 2018 року по справі №175/130/16-ц. Вищевказаний арешт був накладений не в інтересах стягувача-заставодержателя ТОВ «ДЕБТ [PERSON]», право застави ТОВ «ДЕБТ [PERSON]», виникло значно раніше вчинення виконавчого напису про стягнення з [PERSON] коштів, вартість предмета застави значно менше ніж розмір заборгованості [PERSON] перед заставодержателем ТОВ «ДЕБТ [PERSON]», а крім того ТОВ «ДЕБТ [PERSON]» не надавав жодної письмової згоди заставодержателя на звернення на Предмет іпотеки. Таким чином суд приходить до висновку що вимоги ТОВ «ДЕБТ\~[PERSON]» є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Крім того позивач просить стягнути з відповідача понесені ними судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1762 грн., витрати на професійну правничу допомогу в сумі 18\~000 грн. та витрати щодо явки представника позивача до суду в сумі 942,48 грн. Згідно ст.\~133\~ЦПК України\~\~судові витрати\~складаються з\~судового збору\~та витрат,\~повязаних з\~розглядом справи. Розмір\~судового збору,\~порядок його\~сплати,\~повернення і\~звільнення від\~сплати встановлюються\~законом. До витрат, повязаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 4) повязані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до ст. 137 ЦПК України витрати, повязані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, повязану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Згідно до ст. 138 ЦПК України витрати, повязані з переїздом до іншого населеного пункту сторін та їхніх представників, а також найманням житла, несуть сторони. Стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, та її представникові сплачується іншою стороною компенсація за втрачений заробіток чи відрив від звичайних занять. Компенсація за втрачений заробіток обчислюється пропорційно від розміру середньомісячного заробітку, а компенсація за відрив від звичайних занять - пропорційно від розміру мінімальної заробітної плати. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, повязані з розглядом справи, покладаються: 1)у разі задоволення позову - на відповідача; Позивачем при подачі позову сплачено судовий збір у сумі 1762 грн., таким чином стягненню з відповідача на користь позивача підлягає вказана сума сплаченого судового збору. Також, з матеріалів справи вбачається, що 31.08.2018 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «ДЕБТ [PERSON]» та Адвокатським обєднанням «СмартЛекс» укладено Договір про надання правової допомоги № 01-01/2018 від 31.08.2018 року, а 01.12.2018 року Додаток №2 до Договору про надання правової допомоги № 01-01/2018 від 31.08.2018 року, згідно умов якого для надання правової допомоги Клієнтом (ТОВ «ДЕБТ [PERSON]») передано Адвокатському обєднанню наступний перелік правових питань та/або справ, а саме: 1.1. складання, підготовка та подання позовної заяви про звільнення майна з-під арешту, а саме квартири за номером 52 (пятдесят два), що знаходиться у будинку за номером 127 (сто двадцять сім), розташованому за адресою: проспект Богдана Хмельницького в м. Дніпро та належить на праві приватної власності [PERSON], що знаходиться у іпотеці клієнта згідно договору іпотеки № 11362600000/1 від 20.06.2008 року, посвідчений приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу [PERSON] зареєстрованим за реєстровим № 1859. 1.2. судове представництво інтересів клієнта щодо позовної заяви про звільнення майна з-під арешту, а саме квартири за номером 52 (пятдесят два), що знаходиться у будинку за номером 127 (сто двадцять сім), розташованому за адресою: проспект [PERSON] в суді першої інстанції до моменту винесення рішення по справі. Згідно п. 2 Додатку №2 до Договору про надання правової допомоги № 01-01/2018 від 31.08.2018 року розмір Гонорару Адвокатського обєднання за надання Правової допомоги, яка визначена в п. п. 1.1. 1.2 цього Додатку, становить 18 000,00 грн., в тому числі 3 000,00 грн. ПДВ. 3. Гонорар Адвокатського обєднання, що передбачений п. 2 цього Додатку, сплачується Клієнтом в безготівковій формі шляхом перерахування коштів на рахунок Адвокатського обєднання наступним чином: - \~ \~ \~ \~3 000,00 грн., в тому числі 500,00 грн. ПДВ. сплачується протягом чотирьох календарних місяців з дня підписання Сторонами цього Додатку; - \~ \~ \~ \~15 000,00 грн., в тому числі 2 500,00 грн. ПДВ., сплачується протягом пяти днів з дати надання Правової допомоги, яка визначена в п. п. 1.1. 1.2 цього Додатку, в повному обсязі. 21.03.2019 року ТОВ «ДЕБТ [PERSON]» сплачено на користь Адвокатського обєднання «СмартЛекс» 3 000,00 грн. в якості оплати за надану правову допомогу згiдно Додатку N2 до Договору про надання правової допомоги N 01-01/2018 вiд 31.08.2018 року, що підтверджується платіжним дорученням № 64 від 21.03.2019 року. Після ухвалення рішення по справі № 200/19522/18 ТОВ «ДЕБТ [PERSON]» ще буде зобовязано сплати Адвокатському обєднанню «СмартЛекс» 15\~000,00 грн., як оплату за надану правову допомогу. Таким чином з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 18\~000 грн.. Крім того, на судове засідання по справі , яке було призначено до судового розгляду 04.03.2019 14:00 ТОВ «ДЕБТ [PERSON]» понесло 942,48 грн. витрат повязаних з переїздом до м. Дніпро члена дирекції ТОВ «ДЕБТ [PERSON]» [PERSON] для участі в судовому засіданні, що підтверджується посадочними документами на поїзд АТ «Укрзалізниця», що також підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved