Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-01 00:00:00

03 квітня 2020 року позивач звернувся до Березнегуватського районного суду з позовом до Головного управління\~державної фіскальної служби у Миколаївській області, товарної біржі Центральна універсальна біржа та [PERSON] про визнання прилюдних торгів недійсними та застосування наслідків їх недійсності. В позові зазначив, що Березнегуватському районному споживчому товариству належить на праві власності декілька об`єктів нерухомості, в тому числі нежилі приміщення, загальними площами 130,7 кв.м, 53,4 кв.м, 51.4 кв.м та 64.8 кв.м., розташованими по [ADDRESS] . В 2019 році зі слів [PERSON] стало відомо, що він через прилюдні торги набув право власності на нежиле приміщення магазину "Кулінарія" площею 64,8 кв.м. та нежиле приміщення кондитерського цеху, площею 53,4 кв.м. Відповідно до відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, [PERSON] дійсно набув у власність вказані нежилі приміщення, які перебували у податковій заставі Головного управління ДФС у Миколаївській області згідно акту опису майна від 10 жовтня 2016 року. Головне управління ДФС у Миколаївській області, з метою погашення існуючого на той час податкового боргу, виставило вказане майно на прилюдні торги через товарну біржу "Центральна універсальна біржа". Порядок та процедура продажу майна, що перебуває у податковій заставі визначено Податковим Кодексом України. На початковому етапі проведення прилюдних торгів, товарною біржею "Центральна універсальна біржа" та Головним управлінням ДФС у Миколаївській області було допущено ряд порушень чинного законодавства, які є підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, а саме позивачу не було надано право самостійно здійснити оцінку майна шляхом укладення договору з оцінювачем, власник приміщень не був повідомлений про розпочату процедуру реалізації його майна, описи майна (лотів) виставлених на торги не відповідали фактичним даним, які містяться в правовстановлюючих документах, оголошення, що були розміщені на веб-сайті, не містили фотографічних зображень лотів та їх технічних характеристик, а інформаційне повідомлення про проведення торгів надруковано в неналежних засобах масової інформації, що зменшує можливість участі в торгах потенційних покупців. На підставі зазначеного, просив суд визнати недійсними прилюдні торги - відкритий цільовий аукціон проведений товарною біржею "Центральна універсальна біржа", відповідно якого за актом про передавання права власності на куплене нерухоме майно від 05 лютого 2019 року передано [PERSON] належне на праві власності позивачу нежиле приміщення, булочний цех, розташоване в [ADDRESS] фактичною загальною площею 130,7 кв.м, та визнати недійсними прилюдні торги - відкритий цільовий аукціон проведений товарною біржею "Центральна універсальна біржа", відповідно до якого за актом передачі прав власності на куплене нерухоме майно від 05 лютого 2019 року передано [PERSON] належне на праві власності позивачу нежиле приміщення, кондитерський цех, розташований в [ADDRESS] , фактичною загальною площею 53,4 кв.м., із застосуванням наслідків їх недійсності. Ухвалою суду від 17 листопада 2020 року відповідача Головне управління\~державної фіскальної служби у Миколаївській області було замінено правонаступником - Головне управління державної податкової служби у Миколаївській області. В судове засідання представник позивача [PERSON] направив заяву про розгляд справи у його відсутність за наявними у справі матеріалами та підтримання позовних вимог (а.с.62 т.2). Представник відповідача Головного управління державної податкової служби у Миколаївській області в судове засідання також не з'явився, про розгляд справи повідомлявся у встановленому законом порядку, причини неявки суд не повідомив. Протягом підготовчого провадження направив відзив на позовну заяву, в якому заперечував проти позовних вимог позивача, оскільки останній відмовився самостійно оцінити своє майно, яке перебувало в податковій заставі та надати його технічні характеристики, в зв'язку з чим воно було оцінене відповідачем, Центральна Універсальна Біржа входить до переліку бірж, затверджених ДПС, які мають повноваження здійснювати торги майна, що перебуває в податковій заставі, на торгах приймали участь два покупці, один з яких дав більшу ціну та сплатив грошові кошти, що зараховані до державного бюджету, а тому торги були проведені у відповідності до вимог Податкового Кодексу України (а.с.1-49 т.2). Представник відповідача товарної біржі Центральна універсальна біржа також до суду не з'явився, направив заяву про розгляд справи за його відсутності та відзив на позовну заяву позивача, в якому вказав, що торги були проведені у встановленому законом порядку, а тому в задоволенні позову позивача слід відмовити (а.с.63-79 т.1). Відповідач [PERSON] та його представник [PERSON] в судове засідання направили заяву про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги позивача визнали повністю. Однак протягом підготовчого провадження відповідач направив до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечував проти позовних вимог позивача через надуманість підстав про порушення процедури торгів, які відбулися на підставі діючого законодавства України (а.с.167-228 т.1). Третя особа, яке не заявляє самостійних вимог на предмет спору [PERSON] також направила до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги позивача вважала законними та обґрунтованими (а.с.155-163 т.1). Оскільки представник\~позивача надав\~заяву про\~розгляд справи\~за його\~відсутності,\~а відповідачі\~та третя\~особа не\~з`явилася\~в судове\~засідання,\~відповідно до\~ч.2\~ст.247\~ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та наявні в ній докази, суд доходить наступного. Питання виникнення права податкової застави та порядок реалізації майна, що перебуває в податковій заставі, регулюються Податковим кодексом України (ПК України) та Порядком проведення цільових аукціонів з продажу майна платника податків, яке перебуває у податковій заставі, затвердженим Міністерства фінансів України № 518 від 22 травня 2017 року. Так відповідно до ст.89 ПК України право податкової застави виникає,\~зокрема,\~у разі\~несплати у\~строки,\~встановлені цим\~Кодексом,\~суми грошового\~зобов`язання,\~самостійно визначеної\~платником податків\~у податковій\~декларації -\~з дня,\~що настає\~за останнім\~днем зазначеного\~строку або у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу. З урахуванням положень цієї статті право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому. Майно,\~на яке\~поширюється право\~податкової застави,\~оформлюється актом\~опису. До акту опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу. Опис майна\~у податкову\~заставу здійснюється\~на підставі\~рішення керівника\~(його\~заступника або\~уповноваженої особи)\~контролюючого органу,\~яке пред`являється\~платнику податків,\~що має\~податковий борг. Акт опису майна, на яке поширюється право податкової застави, складається податковим керуючим у порядку та за формою, що затверджені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. За вимогами ст.95 ПК України контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі. Контролюючий орган звертається до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі. Продаж майна платника податків здійснюється на публічних торгах та/або через торгівельні організації. Продаж майна платника податків на публічних торгах здійснюється у порядку: майно, яке може бути згруповано та стандартизовано, підлягає продажу за кошти виключно на біржових торгах, які проводяться біржами, що створені відповідно до закону і визначені контролюючим органом на конкурсних засадах, а інше майно, об`єкти рухомого чи нерухомого майна, цілісні майнові комплекси підприємств підлягають продажу за кошти виключно на цільових аукціонах, які організовуються за поданням відповідного контролюючого органу на зазначених біржах. З метою реалізації майна, яке перебуває у податковій заставі, проводиться експертна оцінка вартості такого майна для визначення початкової ціни його продажу. Така оцінка проводиться у порядку, визначеному Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні". Платник податків має право самостійно здійснити оцінку шляхом укладення договору з оцінювачем. Якщо платник податків самостійно не здійснює оцінку протягом одного місяця з дня прийняття рішення про реалізацію майна, контролюючий орган самостійно укладає договір про проведення оцінки майна. Під час\~продажу майна\~на товарних\~біржах контролюючий\~орган укладає\~відповідний договір\~з брокером\~(брокерською\~конторою),\~яка вчиняє\~дії з\~продажу такого\~майна за\~дорученням контролюючого\~органу на\~умовах найкращої\~цінової пропозиції. Покупець майна,\~яке перебуває\~у податковій\~заставі,\~набуває права\~власності на\~таке майно\~відповідно до\~умов,\~визначених у\~договорі купівлі-продажу,\~що укладається\~за результатами\~проведених торгів. Договір\~купівлі-продажу\~майна,\~що укладається\~за результатами\~проведених торгів,\~обов`язково має\~бути підписаний\~платником податків\~-\~боржником,\~майно якого\~було продано\~на торгах. У разі відмови боржника від підписання договору купівлі-продажу такий договір підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу, за дорученням якого здійснювався продаж майна, у присутності не менш як двох понятих. Інформація про\~склад майна\~платників податків,\~призначеного для\~продажу,\~оприлюднюється відповідною\~біржею.\~Компенсація витрат,\~пов`язаних\~з організацією\~і проведенням\~торгів з\~продажу майна\~платника податків,\~що перебуває\~у податковій\~заставі,\~та оплата\~банківських послуг\~за перерахування\~коштів до\~відповідного бюджету\~здійснюються у\~порядку,\~визначеному Кабінетом\~Міністрів України,\~за рахунок\~коштів,\~отриманих від\~реалізації такого\~майна,\~та за\~рахунок стягнутих\~коштів. Інформація про час та умови проведення прилюдних торгів майном платників податків оприлюднюється відповідною біржею. Операції з продажу визначеного у цій статті майна на біржових торгах, аукціонах не підлягають нотаріальному посвідченню. Також розділом ІІІ Порядку проведення цільових аукціонів з продажу майна платника податків, яке перебуває у податковій заставі передбачається, що цільовий аукціон проводиться на підставі відповідного договору, який укладається контролюючим органом з уповноваженою товарною біржею. До договору додаються завірена контролюючим органом копія акта опису майна в податкову заставу та витяг з Державного реєстру обтяжень рухомого майна та/або Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Організатор аукціону не пізніше ніж за 15 днів до дня проведення цільового аукціону оприлюднює відповідне оголошення в засобах масової інформації та на власній\~вебсторінці.\~ \~ \~ \~ \~ Бажаючі взяти\~участь у\~цільовому аукціоні\~подають організатору\~аукціону заяву\~в письмовій\~формі. Організатор аукціону\~приймає та\~реєструє заяви\~учасників про\~придбання майна\~із забезпеченням\~режиму доступу\~до інформації\~про учасників\~як інформації\~з обмеженим\~доступом. Учасникам цільового аукціону надається право ознайомитися з майном, що підлягає продажу, за його місцезнаходженням. Розділом ІV вказаного Порядку визначено, що реалізація майна на цільовому аукціоні здійснюється за наявності не менше двох покупців. За вимогами\~розділу V\~зазначеного Порядку\~під час\~цільового аукціону\~ведеться протокол,\~до якого\~заносяться: початкова й\~остаточна ціна\~продажу лота; відомості\~про учасників\~аукціону; пропозиції\~учасників аукціону,\~номери яких\~називає ліцитатор; результати\~аукціону; відомості про переможця - учасника, який під час аукціону запропонував найвищу ціну, або відомості про те, що аукціон закінчився без виявлення переможця. Організатор аукціону затверджує протокол у день проведення цільового аукціону. Затверджений протокол є підставою для укладення протягом трьох днів договору купівлі-продажу майна. Договір купівлі-продажу\~майна,\~що укладається\~за результатами\~проведених торгів,\~обов`язково\~має бути\~підписаний платником\~податків -\~боржником,\~майно якого\~було продано\~на торгах. У\~разі відмови\~боржника від\~підписання договору\~купівлі-продажу\~такий договір\~підписується керівником\~(його\~заступником або\~уповноваженою особою)\~контролюючого органу,\~за дорученням\~якого здійснювався\~продаж майна,\~у присутності\~не менш\~як двох\~понятих.\~Передача майна\~покупцеві здійснюється\~у строк\~та на\~умовах,\~передбачених договором. В ході судового розгляду судом встановлено, що позивачу, як юридичній особі, на праві колективної власності належало нерухоме майно, розташоване по [ADDRESS] , а саме 41/100 нежилого приміщення булочного цеху та 17/100 нежилого приміщення кондитерського цеху. Вказане підтверджується копією Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, виданої 23 грудня 2019 року Центром надання адміністративних послуг Березнегуватської райдержадміністрації, копіями свідоцтв про право власності на нежилі приміщення, виданих виконавчим комітетом Березнегуватської селищної ради 20 лютого 2002 року та витягами про реєстрацію права власності на нерухоме майно Березнегуватської філії Миколаївського МБТІ від 22 листопада 2004 року та 12 жовтня 2006 року (а.с.10-11, 22-23, 27-28 т.1). Через податкову заборгованість, яка виникла 05 січня 2015 року, 10 жовтня 2016 року податковим керуючим Березнегуватського відділення Баштанської ОДПІ, на підставі рішення начальника вказаного відділення № 1 від 10 жовтня 2016 року, вищевказане нерухоме майно позивача було описане в податкову заставу, про що свідчать корінець податкової вимоги від 05 січня 2015 року та відповідний акт опису майна (а.с.12, 171 т.1). 21 листопада 2017 року Миколаївським окружним адміністративним судом було прийнято постанову, якою Головному управлінню ДФС у Миколаївській області надано дозвіл на погашення всієї суми податкового боргу Березнегуватського районного споживчого товариства, в розмірі 224564,24 грн. за рахунок майна, що перебуває в податковій заставі (а.с.173-174 т.1). 03 січня 2018 року на адресу позивача Головним управлінням ДФС у Миколаївській області направлено лист, яким запропоновано самостійно здійснити оцінку майна, яке перебуває в податковій заставі, однак через нездійснення вказаної оцінки, листом від 21 березня 2018 року позивача повідомлено про оцінку описаного майна Головним управлінням ДФС у Миколаївській області за допомогою незалежних експертів (а.с.175-177 т.1). 29 грудня 2018 року на замовлення Головного управління ДФС у Миколаївській області ТОВ «Незалежний центр оцінки експертизи та аналітики «Пи Кан» провело оцінку майна позивача, що перебувало в податковій заставі, в результаті чого визначено вартість приміщення булочного цеху 141593,00 грн., а вартість приміщення кондитерського цеху 110859,00 грн. (а.с.22-49 т.2). Згодом 16 січня 2019 року між Головним управлінням ДФС у Миколаївській області та Центральною універсальною біржею було укладено договір №226-ЦУБ про спільну діяльність у проведенні продажу на біржових торгах майна, що перебуває в податковій заставі, за яким 05 лютого 2019 року біржею було здійснено продаж нерухомого майна позивача: нежилого приміщення булочного цеху за ціною 148672,65 грн., та нежилого приміщення кондитерського цеху за ціною 116401,95 грн., що підтверджується протоколами проведення аукціону. На вказаному аукціоні приймало участь два учасники, з яких переможцем визнано відповідача [PERSON] (а.с.64-65, 78-79 т.1). Того ж дня, за результатами аукціону, між позивачем, від імені якого діяло Головне управління ДФС у Миколаївській області, та [PERSON] були підписані акти про передавання права власності на придбане нерухоме майно (а.с.86 т.1, а.с.7 т.2). На підставі вказаних актів про передавання права власності та протоколів проведення аукціону, державним нотаріусом Березнегуватської державної нотаріальної контори Миколаївської області 01 березня 2019 року відповідачу [PERSON] були видані свідоцтва про право власності на нерухоме майно на вищезазначені нежилі приміщення, які були зареєстровані у встановленому законом порядку, реєстрові номери 134 та 135 (а.с. 10, 34-35 т.1). Як з позовної заяви позивача, так і з письмових пояснень представника позивача, наданих в ході підготовчого провадження (а.с.231-245 т.1), вбачається, що основною підставою для визнання вказаних торгів недійсними є помилки у площах нежилих приміщень, що зазначені в звітах про незалежну оцінку, а відповідно в оголошенні про продаж нерухомого майна, протоколах проведення торгів та актах передавання права власності, що на думку позивача призвело до заниження вартості реалізованого майна (зазначено площу булочного цеху 64,8 кв.м. замість 130,7 кв.м., а площу кондитерського цеху 51,4 кв.м., замість 53,4 кв.м.), однак дана обставина судом до уваги прийнята бути не може, оскільки у відповідності до ст.95 ПК України позивачу до проведення торгів Головним управлінням ДФС у Миколаївській області пропонувалося самостійно оцінити своє майно та надати технічну документацію, однак він від цього відмовився, що змусило вказане Головне управління самостійно здійснювати оцінку майна за наявними у нього технічними даними. Крім того в ході судового розгляду позивачем не доведено, що оцінене податковим органом нерухоме майно, яке було реалізоване на прилюдних торгах, в дійсності має більшу вартість, ніж вказано у звітах про незалежну оцінку. Також не приймаються до уваги судом і доводи представника позивача про не підписання податковим органом актів про передачу майна у власність відповідача [PERSON] за результатами торгів, оскільки з копій вказаних актів вбачається, що вони підписані представником Головного управління ДФС у Миколаївській області від імені позивача, що відповідає вимогам ст.95 ПК України, а тому не може бути підставою для визнання торгів недійсними. Вказане також узгоджується і з висновком, викладеним у постанові Верховного Суду\~у складі\~колегії суддів\~Третьої судової\~палати Касаційного\~цивільного суду\~від 05\~червня 2019\~року справа\~№ 552/1556/18. Інші доводи представника позивача, зокрема, що оголошення про торги, розміщене на веб-сайті, не містило фотографічних зображень лотів, а інформаційне повідомлення про проведення торгів надруковано в неналежних засобах масової інформації, є неприйнятними, оскільки сам по собі факт відсутності фотографічних зображень лоту не може бути підставою для визнання торгів недійсними, а газета «Аналітик Плюс», в якій надруковано повідомлення про проведення торгів, є засобом масової інформації. Крім того, за змістом статей 15 і 16 ЦК України кожна особа має право на захист її особистого немайнового або майнового права чи інтересу у суді. Кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси. Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Зазначений захист має бути ефективним, тобто повинен здійснюватися з використанням такого способу захисту, який може відновити, наскільки це можливо, відповідні права, свободи й інтереси позивача. Згідно ч.2 ст.16, ч.1 ст.215 ЦК України один і з способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою ст.203 цього Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги. Близький за змістом підхід застосував Верховний Суд України у висновку, викладеному у постановах від 24 жовтня 2012 року у справі № 6-116цс12 та від 13 лютого 2013 року у справі № 6-174цс12 і Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23 жовтня 2019 року у справі № 922/3537/17. Вказане підтверджують приписи частини першої статті 650, частини першої статті 655\~та частини четвертої статті 656 Цивільного кодексу України. Так, стаття 650 ЦК України\~закріплює такий спосіб реалізації майна як укладення договорів на біржах, аукціонах (торгах), конкурсах, та відсилає до інших нормативних актів, які мають встановлювати особливості укладення цих договорів. До цього зводиться і зміст припису частини четвертої статті 656 ЦК України, згідно з яким до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. За змістом частини другої статті 638\~та частини першої статті 640 ЦК України\~моментом укладення договору купівлі-продажу на прилюдних торгах є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту пропозиції останнього щодо ціни. Тобто підставою набуття у власність нерухомого майна, придбаного на прилюдних торгах, є договір купівлі-продажу та дії, спрямовані на передання такого майна у володіння покупця, що підтверджують відповідний протокол, акт про проведені прилюдні торги та державна реєстрація права власності за покупцем. Однак звертаючись до суду позивач просив лише визнати недійсними прилюдні торги, а саме відкритий цільовий аукціон проведений товарною біржею «Центральна універсальна біржа», яким було реалізоване його нерухоме майно, що перебувало в податковій заставі, але вимог про визнання недійсними протоколу проведення торгів, актів про передавання права власності на придбане нерухоме майно, свідоцтв про право власності на майно, виданих державним нотаріусом та державної реєстрації права власності за відповідачем [PERSON] , не заявляв. З огляду на викладене, враховуючи наявність податкової заборгованості позивача перед бюджетом, опис його нерухомого майна податковим органом в податкову заставу, дозвіл суду на погашення боргу за рахунок заставленого майна, відмову позивача від самостійної оцінки заставленого майна за його технічними даними та проведення оцінки податковим органом, реалізацію заставленого майна на прилюдних торгах у відповідності до вимог Податкового кодексу України та Порядку проведення цільових аукціонів з продажу майна платника податків, яке перебуває у податковій заставі,\~підписання представником\~податкового органу\~актів передавання\~права власності\~на придбане\~майно,\~реєстрацію права\~власності відповідача\~ [PERSON] \~на майно\~та не\~оспорення позивачем\~в судовому\~порядку правочину\~за результатами\~проведення торгів\~і державної\~реєстрації права\~власності на\~нерухоме майно,\~суд дійшов\~висновку,\~що вимоги\~позивача є\~безпідставними та\~задоволенню не\~підлягають.\~

Outcome: dismissed