Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-21 00:00:00

[PERSON] в грудні 2020 звернулася до суду з позовом до відповідача, в якому просила стягнути з КС "Громада" на свою користь суми внеску : за Договором про залучення строкового внеску (вкладу) № 1081 від 17.04.2020 року в розмірі 87000 грн. та невиплачені відсотки за договорами в розмірі 11\~278,44 грн.; 3 відсотки пені в сумі 35\~380,24 грн. В обґрунтування позову зазначає, що між нею та КС "Громада" був укладений договір про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок. Відповідачем не виконуються умови договору, а починаючи з 13.07.2020 спілка припинила здійснення прийому вкладників, у зв`язку із чим, вона позбавлена можливості отримати належні їй грошові кошти за договором у зв`язку із закінченням терміну його дії. За захистом своїх прав змушена звернутися до суду з даним позовом. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 30.12.2020 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження та призначено судовий розгляд. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 23.02.2021 року провадження у\~\~справі зупинено на підставі п.1 ч.1\~ст. 251 ЦПК України\~до залучення\~до участі\~у справі\~правонаступника чи\~законного представника\~ [PERSON] \~. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 16.09.2021 року поновлено провадження у справі. Ухвалою від 26.10.2021 року замінено позивача на його правонаступником на [PERSON] . Позивачем подано заяву про розгляд справи у його відсутність за наявними в справі доказами, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Представник відповідача у судове засідання не з`явився повторно, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, зокрема шляхом направлення судових повісток про виклик за відомою суду електронною адресою відповідача. Процесуальним правом надати відзив на позов або письмові пояснення по суті предмету спору не скористався. Документів, що підтверджують поважність причин його відсутності суду не надано. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надійшло. Відповідно до\~ст. 280 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ч.4\~ст.223 ЦПК України\~у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Суд ухвалив проводити заочний розгляд справи, ухваливши заочне рішення. За приписами ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини. Згідно із ст.\~4\~ч.\~1\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 13 ч. 1 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що 17.04.2020 року між Кредитною спілкою "Громада" та [PERSON] укладено договір № 1081 про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок. За умовами договору вкладник вносить строковий внесок (вклад) члена кредитної спілки на депозитний рахунок до спілки, а спілка приймає внесок і зобов`язується повернути вкладникові внесок та виплатити проценти на внесок на умовах встановлених цим договором. Відповідно до п. 1.2 договору, договір укладено строком на 8 місяців. Днем початку строку дії Договору є 17.04.2020 року днем закінчення строку дії Договору 17.12.2020 року. Згідно п. 2.1.1, 2.2.1, 2.3.3 вкладник зобов`язується внести грошові кошти (внесок) до спілки у розмірі 87 000 \~грн. Договір укладено без можливості капіталізації процентів. Сума внеску не збільшується на суму нарахованих процентів. Процентна ставка за внеском встановлюється у розмірі 24 % процентів річних. Процентна ставка - фіксована. Виплата процентів здійснюється щомісячно на вимогу вкладника, що пред`являється в усній або письмовій формі. На виконання умов договору [PERSON] внесені грошові кошти в сумі 87\~000,00 \~ грн., що підтверджується оригіналом квитанції до прибуткового касового ордеру № 1601 від 17.04.2020 року. 05.12.2020 року [PERSON] зверталася до КС «Громада» з заявою про повернення внеску, яка залишилася без задоволення. Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України "Про кредитні спілки", кредитна спілка - це неприбуткова організація, заснована фізичними особами, професійними спілками, їх об`єднаннями на кооперативних засадах з метою задоволення потреб її членів у взаємному кредитуванні та наданні фінансових послуг за рахунок об`єднаних грошових внесків членів кредитної спілки. Згідно з ч.ч.1, 3, 5, 6 ст.10 Закону України "Про кредитні спілки", членами кредитної спілки можуть бути громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які постійно проживають на території України, об`єднані хоча б за однією з ознак, зазначених у частині першій статті 6 цього Закону, мають повну цивільну дієздатність, з урахуванням обмежень, передбачених частиною другою цієї статті. Прийняття до кредитної спілки та виключення з її складу провадяться на підставі письмової заяви особи за рішенням спостережної ради кредитної спілки, крім випадків припинення членства у зв`язку із смертю особи або виключенням члена за рішенням загальних зборів у разі порушення ним статуту кредитної спілки. Членство у кредитній спілці настає з дня сплати особою вступного та обов`язкового пайового внесків у порядку, передбаченому статутом кредитної спілки. В першу чергу сплачується вступний внесок. У разі коли вступний та обов`язковий пайовий внески сплачено у різні дні, першим днем членства вважається день сплати обов`язкового пайового внеску. Днем припинення членства у кредитній спілці вважається день прийняття загальними зборами членів кредитної спілки або спостережною радою кредитної спілки відповідного рішення. Члени кредитної спілки мають право: брати участь в управлінні справами кредитної спілки, обирати та бути обраними до її органів управління; вносити пропозиції на розгляд органів управління кредитної спілки; одержувати від кредитної спілки кредити та користуватися іншими послугами, які надаються членам кредитної спілки відповідно до її статуту; одержувати інформацію про діяльність кредитної спілки, ознайомлюватися з річними балансами, фінансовими звітами, протоколами засідань органів управління кредитної спілки та іншими документами щодо діяльності кредитної спілки; одержувати дохід на свій пайовий внесок, якщо інше не передбачено статутом кредитної спілки; вийти з членів кредитної спілки в порядку, передбаченому цим Законом та статутом кредитної спілки (ч. 1ст. 11 Закону України "Про кредитні спілки"). Статтею 23\~Закону України\~"Про\~кредитні спілки" визначено, що внески (вклади) членів кредитної спілки на депозитні рахунки, а також нарахована на такі кошти та пайові внески плата (проценти) належать членам кредитної спілки на праві приватної власності. Кошти, що належать членам кредитної спілки, обліковуються окремо. Кошти, що належать членам кредитної спілки, використовуються для надання кредитів членам кредитної спілки, а у разі наявності тимчасово вільних коштів членів кредитної спілки - можуть розміщуватися спілкою на депозитних рахунках в установах банків, які мають ліцензію на право роботи з вкладами громадян, і в об`єднаній кредитній спілці, а також у державні цінні папери, перелік яких встановлюється Уповноваженим органом. Кожний член кредитної спілки має право одержати належні йому кошти, зазначені в частині першій цієї статті, у порядку і строки, які визначені відповідно до частини сьомої статті 10 цього Закону, статуту кредитної спілки або укладеними з членом кредитної спілки договорами. Згідно ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконанням сторонами. Відповідно до ст.\~525,526 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання повинні виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до вказівок закону, акту планування, договору, а при відсутності таких вказівок - відповідно до вимог, що звичайно ставляться. За змістом статей 524,533-535,625\~ЦК України грошовим зобов`язанням є виражене в грошових одиницях (національній валюті України чи в грошовому еквіваленті в іноземній валюті) зобов`язання сплатити гроші на користь іншої сторони, яка, відповідно, має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно з ч. 1\~ст. 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Відповідно до ч. 3\~ст. 549 ЦК України встановлено, що пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Відповідно до\~ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Відповідно до\~ст. 611 ЦК України\~у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, або розірвання договору. Відповідно до ч. 2\~ст. 651 ЦК України\~договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється гою, на що вона розраховувала при укладенні договору. Відповідно до ч. 1\~ст. 652 ЦК України\~у разі\~істотної зміни\~обставин,\~якими сторони\~керувалися при\~укладенні договору\~договір може\~бути змінений\~або розірваний\~за згодою\~сторін,\~якщо інше\~не встановлено\~договором або\~не випливає\~із суті\~зобов`язання.\~Зміна обставин\~є істотною,\~якщо вони\~змінилися настільки,\~що,\~якби сторони\~могли це\~передбачити,\~вони не\~уклали бдоговір або уклали б його на інших умовах. Відповідно до ч. 5\~ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів»\~у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визнано у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги) якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення. Сплата виконавцем неустойки (пені), встановленої в разі невиконання, прострочення виконання або іншого неналежного виконання зобов`язання, не звільняє його від виконання зобов`язання в натурі. Верховний Суд у постанові від 06 вересня 2018 року у справі № 753/4351/17 (провадження №61-12603св18) зазначив, що аналіз зазначених норм матеріального права свідчить про те, що вкладник за договором банківського вкладу (депозиту) є споживачем фінансових послуг, а банк - їх виконавцем і несе відповідальність за неналежне надання цих послуг, передбачену частиною п`ятою\~статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів», а саме сплату пені в розмірі 3 % вартості послуги за кожен день прострочення. Згідно правового висновку, викладеного Верховним Судом України в постанові №6-2168цс-15 від 30 березня 2016 року, який в силу ст. 360-7ЦПК України є обов`язком для всіх судів, за змістом ч. 2ст. 625\~ЦК України\~нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки, виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Відповідно до статей\~1,\~3 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань»\~платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін. Розмір пені, передбачений\~статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня. Як передбачено ч. 1\~ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Згідно із ч. 3\~ст. 549 ЦК України, пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Таким чином, вимоги позивача щодо стягнення з відповідача заборгованості за вкладом, відсотків за користування вкладом та пені за прострочення повернення внеску, є обґрунтованими. Розрахунок вказаних сум наданий суду позивачем не спростований відповідачем та відповідає вимогам закону. Відповідно до ч. 1ст. 81\~ЦПК України\~визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. За нормами ст. 80ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку про можливість задоволення позовних вимог, оскільки судом встановлено, що відповідачем порушено умови договору, що призвело до виникнення заборгованості перед позивачем за вищевказаним договором. Оскільки позивач , як споживач звільнена від сплати судового збору при подачі даного позову на підставі ч.3\~ст.22 ЗУ «Про захист прав споживачів», суд вважає необхідним відповідно до ст. 141ЦПК України стягнути з відповідача на користь держави судовий збір в сумі 1336,59 грн.

Outcome: approved