Jurisdiction: civil
Date: 2017-06-28 00:00:00

У квітні 2017 року [PERSON] (далі по тексту - позивач) звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва із позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Інформаційне агентство «УНН» (далі по тексту - відповідач) про визнання дій такими, що порушують право та зобов'язання вчинити дії. Позовні вимоги мотивовані тим, що товариством з обмеженою відповідальністю «Інформаційне агентство «УНН», шляхом поширення інформації в мережі «Інтернет» на належному йому веб-сайті Інформаційного агентства «УНН»( «http://www.unn.com.ua» ) було вчинено дії які порушуть право позивача на використання імені, а саме: [INFO] за адресою[INFO] поширено повідомлення під назвою «[INFO]» наступного змісту: «КИЕВ. 18 января. УНН. Завтра, 19 января, Днепровский районный суд Киева продолжит выбирать меры пресечения подозреваемым в мошенничестве должностным лицам агрохолдинга "Агрейн", передает УНН. Так, в 12.00 суд рассмотрит ходатайство прокурора о мере пресечения [PERSON]. По данным следствия, указанное лицо занимало должность директора ООО "Лекс Альянс", которое осуществляло сопровождение юридической деятельности компаний группы "Агрейн". Также, в 11.30 меру пресечения будут выбирать [PERSON], который входил в состав Совета директоров Agrein Holding Limited. Эта компания по данным Реестра Минюста зарегистрирована в Лимассоле (Кипр) и является основательницей управляющей компании агрохолдинга - ООО "Агрейн Менеджмент". Как известно, директором ООО "Агрейн Менеджмент" является [PERSON], и уставный капитал указанной фирмы насчитывает всего 960 грн. В 15.30 меру пресечения будут выбирать [PERSON], который входит в Совет директоров Agrein Management Limited, которая также зарегистрирована на Кипре. Напомним, должностных лиц "Агрейна" подозревают в мошенничестве и присвоении чужого имущества в особо крупных размерах. Пятерым из них было объявлено сообщение о подозрении. Ранее к подозреваемым из числа руководства "Агрейна", а именно [PERSON], [PERSON] и [PERSON] суд применил меры пресечения в виде денежных залогов. Также напомним, у подозреваемого [PERSON] во время обысков было изъято около 70 кг золота в слитка, наличные, коллекционные монеты и оружие. Кроме того, правоохранители нашли у руководства "Агрейна" и арестовали много банковских сертификатов почти на 450 кг золота. Добавим, что нардеп он БПП [PERSON] пытался в суде взять [PERSON] на поруки, однако суд ему в этом отказал. Прокомментировать журналистам, с чем связано желание взять на поруки одного из подозреваемых по делу "Агрейна" [PERSON] отказался. Накануне, СМИ сообщили о том, что руководство "Агрейна" заложило имущество украинских фермеров под миллионные кредиты, которые впоследствии присвоило. Источник: УНН». Також [INFO] за адресою [INFO] поширено повідомлення під назвою «[INFO]» наступного змісту: «КИЕВ. 19 января. УНН. Днепровский районный суд. Киева, сегодня продолжил выбирать меры пресечения фигурантам уголовного производства по делу о махинациях в агрохолдинге "Агрейн", передает УНН. Так, прокуратура просит применить к подозреваемому в мошенничестве [PERSON] залог в размере 520 необлагаемых минимумов доходов граждан. Это примерно равно 830 тыс. грн. По данным следствия указанное лицо занимало должность директора ООО "Лекс Альянс", которое осуществляло сопровождение юридической деятельности компаний группы "Агрейн". Также, во время судебного заседания стало известно, что народный депутат от БПП [PERSON] выразил желание взять подозреваемого [PERSON] на поруки. Сам политик в зале суда отсутствует. Напомним, ранее, другие нардепы от БПП, а именно [PERSON] и [PERSON] также пытались взять на поруки подозреваемых руководителей "Агрейна" [PERSON] и [PERSON] соответственно. Суд им в этом желании отказал и применил к фигурантам производства денежные залоги. Как известно, во время обысков у [PERSON] было изъято около четверти миллиона долларов. У [PERSON] было изъято золотые слитки весом более 60 кг и банковские сертификаты на золото. По данным СМИ, руководство агрохолдинга "Агрейн" может быть причастно к выводу активов украинских фермеров в офшоры. Также напомним, что управляющая компания "Агрейна" несмотря на миллионные ежегодные обороты по продаже украинского зерна, имеет уставный каптал в размере 960 грн. Такие данные содержит Реестр Минюста Украины. В СБУ ранее сообщили, что пятерым подозреваемым в рейдерском захвате активов агрохолдинга "Агрейн" было сообщено о подозрении. Источник: УНН». Окрім того, [INFO] за адресою [INFO] поширено повідомлення під назвою « [INFO]» наступного змісту: «КИЕВ. 21 января. УНН. Уже три депутата от БПП, а именно [PERSON], [PERSON] и [PERSON] попытались взять на поруки подозреваемых в мошенничестве служебный лиц агрохолдинга "Агрейн". По словам нардепа от БЮТ [PERSON], такая позиция его коллег вызывает удивление, ведь речь идет о расследовании чисто экономического преступления. Об этом он сообщил в комментарии УНН. "Я думаю, что с одной стороны, законодательство не запрещает брать на поруки, это можно делать, но если бы это делало лицо не публичное, которое берет на поруки, а любая другая личность - это логика была бы понятной. Здесь же, в рамках экономических преступлений, тем более вопрос подозрения рейдерства - единственное, что здесь может быть это залог. И залог как раз и будет адекватной реакцией для того, чтобы лицо не исчезло, в случае если будет обвинено - и нести ответственность. Поэтому, я честно говоря, удивлен такой позицией своих коллег", - сказал он. При этом, по словам политика, мера пресечения в виде залога является не только путем наполнения бюджета за счет подозреваемых в преступлениях лиц, но также еще и гарантией компенсации убытков пострадавшей стороне. "Здесь не только речь идет о наполнении бюджета, здесь еще вопрос того что это залог того, что гарантированно лицо не будет избегать ответственности, а если даже и избежит ответственности - эта адекватность суммы позволяет фактически компенсировать те потери, которые понесли те, кто пострадали от этого. Поэтому, я думаю, что здесь вопрос не только наполнения бюджета, но и вопросы ответственности", - добавил он. Напомним, во время судебного заседания 19 января, стало известно, что нардеп [PERSON] хочет взять на поруки подозреваемого в мошенничестве [PERSON]. Прокуратура попросила применить к нему меру пресечения в размере около 830 тыс. грн. Решения суда по этому поводу еще нет. По данным следствия указанное лицо занимало должность директора ООО "Лекс Альянс", которое осуществляло сопровождение юридической деятельности компаний группы "Агрейн". Также, напомним, нардеп от БПП [PERSON] хотел взять на поруки другого фигуранта уголовного производства в отношении "Агрейна" [PERSON]. Суд нардепу отказал. При этом, именно у [PERSON] во время обысков следователи изъяли рекордную партию золотых слитков - более 60 кг, а также банковских сертификатов на золото общим весом более 400 кг. Нардеп [PERSON] хотел взять на поруки руководителя управляющей компании "Агрейн" [PERSON]. Суд в этом отказал. У [PERSON] во время обысков следователи изъяли около четверти миллиона долларов США. Все указанные должностные лица агрохолдинга "Агрейн" подозреваются правоохранителями в мошенничестве и присвоении чужого имущества в особо крупных размерах (ст.191). Источник: УНН». [INFO] за адресою [INFO] поширено повідомлення під назвою «[INFO]» наступного змісту: «КИЕВ. 25 января. УНН. Днепровский районный суд Киева начал заседание по избранию меры пресечения очередному подозреваемому в уголовном производстве по факту мошенничества чиновнику "Агрейна", передает УНН. Речь идет о [PERSON]. Во время предыдущего заседания, прокурор попросил для этого фигуранта дела залог в размере 520 необлагаемых минимумов доходов граждан, что примерно равно 830 тыс. грн. Тогда же стало известно о том, что нардеп от БПП [PERSON] выразил желание взять подозреваемого [PERSON] на поруки. Однако, ни на заседание суда, ни на сегодняшнее сам нардеп не явился. Вместе с тем, [PERSON] письменно сообщил суду, что сможет прибыть на заседание для рассмотрения его ходатайства о поручительстве не ранее 6 февраля текущего года. В связи с этим, как стало известно в ходе заседания, другой нардеп - [PERSON], якобы тоже выразил готовность взять подозреваемого в мошенничестве [PERSON] на поруки. Сейчас он уже прибыл в суд. По данным следствия, [PERSON] является партнером-основателем и руководителем ООО "Лекс Альянс" (юридическая фирма), которое осуществляло сопровождение юридической деятельности компаний группы "Агрейн". Как известно, ранее подозреваемых служащих "Агрейна", а именно [PERSON] и [PERSON] на поруки пытались взять нардепы от БПП - [PERSON] и [PERSON], соответственно. Обоим в этом желании было отказано. К указанным фигурантам суд применил меру пресечения в виде денежных залогов. Напомним, должностных лиц "Агрейна" подозревают в мошенничестве и присвоении чужого имущества в особо крупных размерах. Пятерым из них было объявлено сообщение о подозрении. По данным издания "Бизнес", согласно материалам следствия, к незаконным сделкам и рейдерскому захвату активов "Агрейна" с последующим их выводом на офшоры Кипра и Панамы имеют отношение 12 должностных лиц холдинга под руководством главного организатора схем - [PERSON]. Накануне в СБУ сообщили, что во время обысков у подозреваемых служащих "Агрейна" изъяли 60 кг золота в слитках, сертификаты на золотые слитки (999,9 проба) на 400 кг, а также документы и материалы, подтверждающие незаконную деятельность фигурантов дела. Источник: УНН». [INFO] за адресою [INFO] поширено повідомлення під назвою «[INFO]» наступного змісту: « КИЕВ. 25 января. УНН. Практику народных депутатов брать на поруки подозреваемых в совершении уголовных преступлений лиц вообще надо запретить, потому что она имеет коррупционный подтекст. Более того, нардеп в таком случае не несет ответственности за действия подозреваемого. Такое мнение УНН озвучил нардеп от БПП [PERSON], комментируя попытки своих коллег, а именно [PERSON], [PERSON], [PERSON], а также [PERSON] взять на поруки подозреваемых в мошенничестве и присвоении чужого имущества служащих агрохолдинга "Агрейн". "Я бы вообще запретил такую функцию, которая имеет коррупционный и криминальный подтекст, как поруки, потому что она абсолютно никаких обязательств на народного депутата не накладывает при безответственных действиях подозреваемого. Это первое", - сказал он. По словам политика, возможность взять человека на поруки часто используется для завершения судейских коррупционных афер. "Всегда в течение всего времени существования Украинского государства, этот процессуальный элемент использовался для завершения судейских коррупционных афер, махинаций, решений, которые были удобными для подозреваемого. Второе - мы в течение прошлого года существенно изменили процессуальное законодательство, и по сути, ввели и широко используем институт залога. Одна из ключевых миссий и задач этого института заключается в наполнении государственного бюджета и монетизации в целом такой ответственности, обеспечении, что человек, который внес деньги в будущем будет законнопослушным, и как минимум, не убежит, как максимум, в случае такого бегства, государство получит финансовые возмещения. Ведь мы нуждаемся в деньгах и на финансирование силовых органов, их модернизацию, и прокуратуры, и СБУ, и МВД, в целом недофинансируется судебная ветвь власти. Поэтому подобные ротации, замены залога простым обычным безответственным или необоснованным решением о поручительстве народных депутатов является ничем иным как деянием, которое может иметь коррупционный подтекст", - подчеркнул [PERSON]. Также, по словам политика, попытки народных депутатов выступить поручителями в отношении подозреваемых в уголовных преступлениях дискредитируют их самих и фракцию в целом. "Здесь, это накладывает определенный имидж фракции, а в случае соответствующего решения суда фракция и должна нести ответственность за подобные вещи", - добавил он. Напомним, подозреваемых служащих "Агрейна", а именно [PERSON] и [PERSON] на поруки пытались взять нардепы от БПП - [PERSON] и [PERSON], соответственно. Обоим в этом желании было отказано. К указанным фигурантам суд применил меру пресечения в виде денежных залогов. Также напомним, подозреваемого в производстве "Агрейна" [PERSON] ранее пытался взять на поруки [PERSON], который не смог прибыть в суд. Позже взять на поруки указанного фигуранта уголовного дела пытался нардеп [PERSON]. Должностных лиц "Агрейна" подозревают в мошенничестве и присвоении чужого имущества в особо крупных размерах. Пятерым из них было объявлено сообщение о подозрении. Накануне в СБУ сообщили, что во время обысков у подозреваемых служащих "Агрейна" изъяли 60 кг золота в слитках, сертификаты на золотые слитки (999,9 проба) на 400 кг, а также документы и материалы, подтверждающие незаконную деятельность фигурантов дела. Источник: УНН». Також зазначав, що [INFO] за адресою [INFO] поширено повідомлення під назвою «[INFO]» наступного змісту: «КИЕВ. 30 января. УНН. Днепровский районный суд Киева удовлетворил ходатайство столичной прокуратуры и наложил арест на имущество подозреваемого по делу "Агрейна" [PERSON], передает УНН. Так, суд вынес решение удовлетворить ходатайство об аресте недвижимого и движимого имущества подозреваемого с целью недопущения его отчуждения. По данным следствия, [PERSON] является партнером-основателем и руководителем ООО "Лекс Альянс" (юридическая фирма), которая осуществляла сопровождение юридической деятельности компаний группы "Агрейн". Ранее прокурор попросил для этого фигуранта дела залог в размере 520 необлагаемых минимумов доходов граждан, что примерно равно 830 тыс. грн. Сейчас мера пресечения [PERSON] еще не выбрана. Судебное заседание по этому поводу должно состояться 31 января текущего года в 14:00. Напомним, накануне нардеп [PERSON] (Член депутатской группы "Партия" Возрождение ") выразил желание взять [PERSON] на поруки. По данным издания "Бизнес", согласно материалам следствия, к незаконным сделкам и рейдерскому захвату активов "Агрейна" с последующим их выводом на оффшоры Кипра и Панамы имеют отношение 12 должностных лиц холдинга под руководством главного организатора схем - [PERSON]. Также напомним, уже три депутата от БПП, а именно [PERSON], [PERSON] и [PERSON] попытались взять на поруки подозреваемых в мошенничестве должностных лиц агрохолдинга "Агрейн". Суд двум из них отказал. По словам нардепа от БЮТ [PERSON], такая позиция его коллег вызывает удивление, ведь речь идет о расследовании чисто экономического преступления, и меры пресечения в таком случае должны назначаться в виде денежных залогов. Как известно, у руководства "Агрейна" арестовали банковских сертификатов почти на 450 кг золота. Источник: УНН». [INFO] за адресою [INFO] поширено повідомлення під назвою «[INFO]" наступного змісту: «КИЕВ. 31 января. УНН. Сегодня, Днепровский райсуд. Киева продолжил рассматривать ходатайство столичной прокуратуры об избрании меры пресечения подозреваемому по делу агрохолдинга "Агрейн" [PERSON], передает УНН. Заседание суда продолжалось около 4 часов, однако решение о пременении к [PERSON] меры пресечения принято так и не было. Судья [PERSON] объявила, что рассмотрение ходатайства прокуратуры продолжится 8 февраля в 12.00. Ранее, 19 января текущего года, прокурор попросил суд применить к указанному фигуранту уголовного производства меру пресечения в виде залога в размере 520 необлагаемых минимумов доходов граждан, что примерно равно 830 тыс. грн. На этом же заседании, 19 января, стало известно о намерениях нардепа от БПП [PERSON] взять [PERSON] на поруки. Однако, поскольку сам нардеп в зал суда не явился, заседание было перенесено. Следующее заседании состоялось 25 января. [PERSON] опять не явился в зал суда. В этот же день намерения взять [PERSON] на поруки высказал другой нардеп - [PERSON]. Он лично прибыл в суд, однако решение судья так и не вынесла, отложив рассмотрение ходатайства прокураторы на 31 января текущего года. Сегодня же, ни [PERSON], ни [PERSON], чтобы взять на поруки подозреваемого в суд так и не прибыли. По данным следствия, [PERSON] является партнером-основателем и руководителем ООО " Лекс Альянс " (юридическая фирма), которое осуществляло сопровождение юридической деятельности компаний группы "Агрейн". Добавим, 30 января суд арестовал имущество [PERSON] с целью недопущения его отчуждения . Напомним, по словам нардепа [PERSON], желание нардепов брать на поруки подозреваемых по делу "Агрейна" может иметь коррупционный подтекст . Как известно, должностных лиц "Агрейна" подозревают в мошенничестве и присвоении чужого имущества в особо крупных размерах . В СБУ сообщили, что во время обысков офисов "Агрейна", следователи изъяли "почти 390 тыс долларов и 10 тыс евро наличности , 60 кг золота в слитках, сертификаты на золотые слитки (999,9 проба) на 400 кг, документы и материалы, подтверждающие незаконную деятельность фигурантов дела ". Также напомним, ряд должностных лиц "Агрейна" признали свою вину в рейдерском захвате активов холдинга и были осуждены . А владелец "Агрейна" [PERSON] уже разыскивался Интерполом . Добавим, по данным издания "Бизнес", руководство "Агрейна" заложило имущество украинских фермеров под миллионные кредиты, которые впоследствии присвоило . Источник: УНН». [INFO] за адресою [INFO] поширено повідомлення під назвою «[INFO]» наступного змісту: «КИЕВ. 7 февраля. УНН. Днепровский районный суд г.Киева уже трижды не смог избрать меру пресечения одному из подозреваемых по делу агрохолдинга "Агрейн" юристу [PERSON], передает УНН. Как известно, нардеп [PERSON] выразил готовность принять [PERSON] на поруки, однако во время последнего судебного заседания по рассмотрению указанного вопроса лично отсутствовал. В телефонном разговоре с корреспондентом УНН [PERSON] пообещал при личной встрече в суде прокомментировать свое желание поручиться за подозреваемого. "Мы встретимся и я вам дам все комментарии по этому поводу", - сказал он. Напомним, 19 января текущего года, прокурор попросил суд применить к [PERSON] меру пресечения в виде залога в размере 520 необлагаемых минимумов доходов граждан, что примерно равно 830 тыс. грн. На этом же заседании, 19 января, стало известно о намерениях нардепа от БПП [PERSON] взять [PERSON] на поруки. Однако, поскольку сам нардеп в зал суда не явился, заседание было перенесено. Следующее заседании состоялось 25 января. [PERSON] опять не появись в зал суда. В этот же день намерения взять [PERSON] на поруки высказал другой нардеп - [PERSON]. По данным следствия, [PERSON] является партнером-основателем и руководителем ООО "Лекс Альянс" (юридическая фирма), которое осуществляло сопровождение юридической деятельности компаний группы "Агрейн". Добавим, 30 января суд арестовал имущество [PERSON] с целью недопущения его отчуждения . Напомним, по словам нардепа [PERSON], желание нардепов брать на поруки подозреваемых по делу "Агрейна" может иметь коррупционный подтекст . По данным следствия, должностные лица "Агрейна" подозреваются в мошенничестве и присвоении чужого имущества в особо крупных размерах . В СБУ сообщили, что во время обысков офисов "Агрейна", следователи изъяли "почти 390 тысяч долларов и 10 тысяч евро наличности, 60 кг золота в слитках, сертификаты на золотые слитки (999,9 проба) на 400 кг, документы и материалы, подтверждающие незаконную деятельность фигурантов дела ". Также напомним, ряд должностных лиц "Агрейна" признали свою вину в рейдерском захвате активов холдинга и были осуждены . А владелец "Агрейна" [PERSON] уже разыскивался Интерполом . Добавим, по данным издания "Бизнес", руководство "Агрейна" заложило имущество украинских фермеров под миллионные кредиты, которые впоследствии присвоило . Источник: УНН». [INFO] за адресою [INFO] поширено повідомлення під назвою « [INFO]» наступного змісту: «КИЕВ. 8 февраля. УНН. Днепровский райсуд Киева сегодня продолжил рассмотрение ходатайства столичной прокуратры по применению к подозреваемому по делу "Агрейна" [PERSON] меры пресечения, передает УНН. Ранее прокурор попросил для этого фигуранта дела залог в размере 520 необлагаемых минимумов доходов граждан, что примерно равно 830 тыс. грн. Также ранее суд уже принял решение об аресте имущества [PERSON]. Напомним, накануне нардепы [PERSON] и [PERSON] выразили желание взять [PERSON] на поруки. Сейчас суд удалился в совещательную комнату для принятия решения. По данным следствия, [PERSON] является партнером-основателем и руководителем ООО "Лекс Альянс" (юридическая фирма), которое осуществляло сопровождение юридической деятельности компаний группы "Агрейн". Как сообщили в СБУ, должностных лиц "Агрейна" подозревают в мошенничестве и присвоении чужого имущества в особо крупных размерах. Во время обысков офисов "Агрейна", следователи изъяли "почти 390 000 долларов и 10 000 евро наличности, 60 кг золота в слитках, сертификаты на золотые слитки (999,9 пробы) на 400 кг, документы и материалы, подтверждающие незаконную деятельность фигурантов дела". Источник: УНН». [INFO] за адресою [INFO] поширено повідомлення під назвою « [INFO]» наступного змісту: «КИЕВ. 8 февраля. УНН. Сегодня Днепровский райсуд г. Киева избрал меру пресечения подозреваемому по делу агрохолдинга "Агрейн" [PERSON], передает УНН. Ранее, суд трижды не мог выбрать меру пресечения указанному фигуранту уголовного производства. Напомним, 19 января текущего года, прокурор попросил суд применить к [PERSON] меру пресечения в виде залога в размере 520 необлагаемых минимумов доходов граждан, что примерно равно 830 тыс. грн. Сегодня суд принял решение удовлетворить ходатайство прокурора частично и назначил подозреваемому залог в размере 120 необлагаемых минимумов доходов граждан, что составляет 192 тыс. грн. Как известно, взять на поруки [PERSON] пытались два народных депутата - [PERSON] и [PERSON]. [PERSON] на судебное заседание сегодня не явился. [PERSON] в суд прибыл и, комментируя свое решение поручиться за подозреваемого [PERSON], отметил: "Моя позиция такова, что люди, которых обвиняют в терроризме, в измене Родине и так далее - они должны сидеть во время следствия за решеткой. Люди, которые сделали большие экономические преступления, которые подозреваются в крупных экономических проблемах - они должны платить залог. А юристы, журналисты, если они работают на кого-то из фигурантов дела - они должны ждать приговора (суда - ред.) дома, потому что и журналисты, и юристы, и другие люди, которые могли быть задействованы так или иначе в хорошем или плохом деле - они все равно не являются двигателями этого дела. Как правило им некуда и за что бежать. Странно было бы, если бы какому-то журналисту или юристу выставили несколько тысяч суммы залога ... где он его может взять? Да, бизнесмен может взять. Поэтому я считаю, что юристов и других людей такого типа за преступления, в которых они подозреваются, и которые, в то же время, не несут такой, как бы сказать, большой финансовой выгоды, для них, если это они его действительно совершили - такие люди не должны получать существенных залогов. Это во-первых, а во-вторых - очень много моих друзей юристов они, в принципе, за то, чтобы мы в стране сделали все возможное, чтобы адвокаты и другие юристы преследовались как можно меньше, чтобы не создавать те прецеденты, которые сегодня есть в России - когда каждый юрист, сотрудничает не с теми людьми... - следующий шаг это взять и посадить адвоката [PERSON] или кого-то другого. Для того, чтобы этого не было, я считаю, что вообще, должна существовать норма, когда нет существенных доказательств в преступлениях того же юриста или журналиста или другого лица... - не применять к ним такие формы наказания как залог или заключение". [PERSON] добавил, что готов также стать поручителем журналиста, если его в чем-то заподозрят. Как известно, по данным следствия, [PERSON] является партнером-основателем и руководителем компании ООО "Лекс Альянс" (юридическая фирма), которая осуществляла сопровождение юридической деятельности компаний группы "Агрейн". Добавим, 30 января суд арестовал имущество [PERSON] с целью недопущения его отчуждения. Напомним, по данным СБУ, должностных лиц "Агрейна" подозревают в мошенничестве и присвоении чужого имущества в особо крупных размерах. В СБУ также сообщили, что во время обысков офисов "Агрейна", следователи изъяли " почти 390 тыс. долларов и 10 тыс. евро наличности, 60 кг золота в слитках, сертификаты на золотые слитки (999,9 проба) на 400 кг, документы и материалы, подтверждающие незаконную деятельность фигурантов дела". При этом, ряд должностных лиц "Агрейна" ранее уже признали свою вину в рейдерском захвате активов холдинга и были осуждены. Источник: УНН». [INFO] за адресою [INFO] поширено повідомлення під назвою «[INFO]» наступного змісту: «КИЕВ. 3 апреля. УНН. На прошлой неделе апелляционный суд. Киева рассмотрел жалобу адвокатов подозреваемого в мошенничестве юриста агрохолдинга "Агрейн" решения Днепровсього районного суда, передает УНН. Так, адвокаты [PERSON] обжаловали решение первой судебной инстанции, которым на имущество подозреваемого было наложено арест. Апеляциний суд, в свою очередь, не нашел оснований для отмены решения Днепровского суда и оставил имущество [PERSON] под арестом. Напомним, 30 января текущего года суд вынес решение удовлетворить ходатайство прокурора об аресте недвижимого и движимого имущества подозреваемого [PERSON] с целью недопущения его отчуждения . По данным следствия, [PERSON] является партнером-основателем и руководителем ООО "Лекс Альянс" (юридическая фирма) , которое осуществляло сопровождение юридической деятельности компаний группы "Агрейн". Напомним, СМИ ранее сообщили, что руководство агрохолдинга "Агрейн" может быть причастно к выводу активов украинских фермеров в оффшоры. В СБУ, в свою очередь, отметили, что пяти подозреваемым в рейдерском захвате активов агрохолдинга "Агрейн" было сообщено о подозрении. Как известно, у руководства "Агрейну" арестовали банковских сертификатов почти 450 кг золота. А у руководителя "Агрейну" [PERSON] во время обысков следователи изъяли около четверти миллиона долларов. Источник: УНН» При цьому позивач зазначав, що поширення у зазначений час та спосіб відповідачем - ТОВ «Інформаційне агентство «УНН» вищенаведеної інформаціі порушує немайнове право позивача на використання імені передбачене ст. 296 ЦК України, оскільки 26.12.2016 року позивачу було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст. 191 ч. 5 КК України, тобто з 26.12.2016 року позивач має процесуальний статус підозрюваного. Станом на час поширення відповідачем наведених публікацій та станом на даний час жодним обвинувальним вироком, прийнятим на території України, що набрав законної сили, не встановлено та не доведено вчинення позивачем будь-якого злочину, а відтак використання (обнародування) відповідачем імені позивача у вищенаведених публікаціях позивач вважав неправомірним та таким, що порушує передбачене ст. 296 УК України право позивача на використання імені. Посилаючись на викладене, позивач просив суд визнати такими, що порушують немайнове право [PERSON] на використання імені дії товариства з обмеженою відповідальністю «Інформаційне агентство УНН», які полягають у використанні (обнародуванні) імені [PERSON] в публікаціях, які поширені в мережі Інтернет на веб-сайті Інформаційного агентства «УНН» (http:www.unn.com.ua) за вказаними адресами, а також захистити його права шляхом зобов'язання товариства з обмеженою відповідальністю «Інформаційне агентство УНН» протягом десяти днів з дня набрання судовим рішенням законної сили видалити з веб-сайту Інформаційного агентства «УНН» (http:www.unn.com.ua) публікації, які поширені в мережі Інтернет на веб-сайті Інформаційного агентства «УНН» (http:www.unn.com.ua) за перерахованими у позовній заяві адресами. В судовому засіданні представник позивача позов підтримав та просив суд про його задоволення. Відповідач, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання, в судове засідання не з'явився. Представник відповідача звернувся до суду із клопотанням про відкладення розгляду справи у зв'язку із неможливістю явки в судове засідання у зв'язку із тим, що він примає участь у невідкладних слідчих діях як захисник у кримінальному провадженні. Суд, відповідно до ст.ст. 169, 224 ЦПК України вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у ній матеріалів у його відсутність, оскільки неявка відповідача не перешкоджає постановленню заочного рішення, проти чого не заперечував в судовому засіданні позивач. Окрім того, відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Так, причини неявки саме відповідача в судове засідання в даному випадку є неповажними, оскільки представником відповідача на обґрунтування свого клопотання не долучено жодних доказів того, що він дійсно є захисником будь-якої особи у кримінальному провадженні, не зазначено ані номера кримінального провадженя, ані слідчої дії, у якій він приймає участь та докази на підтвердження цього. Слід зазначити, що на на підставі п. 2 ч. 1 ст. 169 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених статтею 157 цього Кодексу, лише у разі першої неявки в судове засідання сторони або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, оповіщених у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнано поважними. А тому, перевіряючи доводи клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи, суд визнав його необґрунтованим та не доведеним, у зв'язку із чим причини неявки відповідача в судове засідання - неповажними. Окрім того, статтею 157 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі, а справи про поновлення на роботі, про стягнення аліментів - одного місяця. Разом із тим, провадження у даній справі було відкрито 05.05.2017 року, а відповідач був повідомлений про дату і час судового засідання завчасно 16.05.2017 року. Також суд звертає увагу на те, що відповідач є юридичною особою, та будучи завчасно повідомленим про дату, час і місце судового розгляду, мав право надати свої заперечення по суті спору, а також, добросовісно користуючись наданими йому ст. 27 ЦПК України правами, направити іншого представника для розгляду справи в суді або надати докази неможливості забезпечення явки представника. Так, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що відповідачем в мережі Інтернет на веб-сайті Інформаційного агентства «УНН» (http:www.unn.com.ua) було розміщено публікації за адресами: [INFO]; [INFO]; [INFO]; [INFO]; [INFO]; [INFO]; [INFO]; [INFO]; [INFO]; [INFO]; [INFO]. Зобов'язати товариство з обмеженою відповідальністю «Інформаційне агентство УНН» протягом десяти днів з дня набрання судовим рішенням законної сили видалити з веб-сайту Інформаційного агентства «УНН» (http:www.unn.com.ua) публікації, які поширені в мережі Інтернет на веб-сайті Інформаційного агентства «УНН» (http:www.unn.com.ua) за адресами: [INFO]; [INFO]; [INFO]; [INFO]; [INFO]; [INFO]; [INFO]; [INFO]; [INFO]; [INFO]; [INFO]. Вказані публікації містять посилання на ім'я [PERSON] у зв'язку із його підозрою у вчиненні кримінального правопорушення. Відповідно до статті 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, Кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Ця стаття не перешкоджає державам вимагати ліцензування діяльності радіомовних, телевізійних або кінематографічних підприємств. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов'язане з обов'язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я чи моралі, для захисту репутації чи прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або для підтримання авторитету і безсторонності суду. Відповідно до статті 32 Конституції України ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України. Не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини. Частиною 1 статті 217 Цивільного кодексу України передбачено, що відповідно до Конституції України фізична особа має право на життя, право на охорону здоров'я, право на безпечне для життя і здоров'я довкілля, право на свободу та особисту недоторканність, право на недоторканність особистого і сімейного життя, право на повагу до гідності та честі, право на таємницю листування, телефонних розмов, телеграфної та іншої кореспонденції, право на недоторканність житла, право на вільний вибір місця проживання та на свободу пересування, право на свободу літературної, художньої, наукової і технічної творчості. Згідно із ч. 2 ст. 273 Цивільного кодексу України (далі по тексту - ЦК України) юридичні особи, їх працівники, окремі фізичні особи, професійні обов'язки яких стосуються особистих немайнових прав фізичної особи, зобов'язані утримуватися від дій, якими ці права можуть бути порушені. Згідно із ч. 4 ст. 296 ЦК України ім'я фізичної особи, яка затримана, підозрюється чи обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, або особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, може бути використане (обнародуване) лише в разі набрання законної сили обвинувальним вироком суду щодо неї або винесення постанови у справі про адміністративне правопорушення та в інших випадках, передбачених законом. Такими чином, законодавець встановлює певні обмеження щодо використання імені фізичної особи іншими особами. Логіка такого обмеження є зрозумілою, адже використовуючи власне ім'я як спосіб індивідуалізації в суспільних відносинах, фізична особа намагається здійснювати власну поведінку таким чином, щоб не завдати шкоди своїй честі, діловій репутації та доброму імені. І саме тому, за загальним правилом, ім'я фізичної особи може бути використане лише за згоди фізичної особи носія відповідного імені. З огляду на це, можемо дійти висновку, що фізична особа може розголошувати своє ім'я, або сама безпосередньо, або ж надавати дозвіл розголошувати його іншим особам. Окрім зазначених способів використання імені, законодавець передбачає ще й можливість фізичної особи забороняти розголошення свого імені, що прямо слідує із рішення Конституційного суду України у справі щодо офіційного тлумачення статей 3, 23, 31, 47, 48 Закону України «Про інформацію» та статті 12 Закону України «Про прокуратуру» (справа [PERSON]. Рішення від 30 жовтня 1997 року N 5-зп у справі N 18/203-97). Окрім цього, особа може не розголошуючи своє ім'я (анонімно) повідомляти правоохоронні органи про вчинений злочин, проходити медичний огляд на предмет захворювання різними хворобами і лікуватись від них, надавати інформацію в ЗМІ тощо. Проте, дане право, беззаперечно, має своє обмеження. Наприклад, особа не має права заборонити використання свого імені, якщо це загрожує національній чи громадській безпеці (оголошення про розшук особи, що підозрюється у злочині), або пов'язане з виконанням особою публічних функцій (інформація про отримання хабара чи іншу незаконну поведінку особи, яка обрана на відповідну посаду). Обмеженим може бути право на заборону також і при розголошенні імені фізичної особи у випадку, коли фізична особа, яка затримана, підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, або фізична особа вчинила адміністративне правопорушення. В цих випадках ім'я фізичної особи може бути розголошене (обнародуване) лише у разі набрання законної сили обвинувальним вироком суду щодо неї або винесення постанови у справі про адміністративне правопорушення. В той же час ім'я потерпілого від правопорушення може бути розголошене (обнародуване) лише за його згодою. Також частина 7 статті 296 ЦК України встановлює правило, за яким використання початкової літери прізвища фізичної особи у засобах масової інформації, літературних творах не є порушенням її права. Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем, в порушення вказаних вимог закону було зазначено в публікаціях прізвище та ім'я позивача, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, що також підтверджується витягом із кримінального провадження № 42015000000001716 (а.с. 33). Окрім того, як зазначав представник позивача, про підозру у вказаному кримінальному провадженні [PERSON] було оголошено в грудні 26.12.2016 року. Таким чином, відповідачем було здійснено використання та обнародування імені позивача всупереч діючому порядку для здійснення таких дій, без згоди позивача, а також, у даному випадку, за відсутності обвинувального вироку щодо нього, який би набрав законної сили. Як вбачається зі змісту спірних публікацій, джерелом їх походження зазначено УНН, тобто самого відповідача. Принагідно також зазначити, що стаття 15 Кримінального процесуального кодексу України передбачає, що під час кримінального провадження кожному гарантується невтручання у приватне (особисте і сімейне) життя. Ніхто не може збирати, зберігати, використовувати та поширювати інформацію про приватне життя особи без її згоди, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Інформація про приватне життя особи, отримана в порядку, передбаченому цим Кодексом, не може бути використана інакше як для виконання завдань кримінального провадження. Кожен, кому наданий доступ до інформації про приватне життя, зобов'язаний запобігати розголошенню такої інформації. Окрім того, частина 1 статті 222 КПК України містить правило, за яким відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим. Таким чином, позовні вимоги в частині визнання такими, що порушують немайнове право [PERSON] на використання імені дії товариства з обмеженою відповідальністю «Інформаційне агентство УНН», які полягають у використанні (обнародуванні) імені [PERSON] в публікаціях, які поширені в мережі Інтернет на веб-сайті Інформаційного агентства «УНН» (http:www.unn.com.ua) за вказаними адресами, підлягають задоволенню. Відповідно до статті 275 ЦК України фізична особа має право на захист свого особистого немайнового права від протиправних посягань інших осіб. Захист особистого немайнового права здійснюється способами, встановленими главою 3 цього Кодексу. Захист особистого немайнового права може здійснюватися також іншим способом відповідно до змісту цього права, способу його порушення та наслідків, що їх спричинило це порушення. А тому, враховуючи порушення немайнового права позивача на використання імені, суд приходить до висновку про можливість здійснення його прав шляхом зобов'язання товариства з обмеженою відповідальністю «Інформаційне агентство УНН» протягом десяти днів з дня набрання судовим рішенням законної сили видалити з веб-сайту Інформаційного агентства «УНН» (http:www.unn.com.ua) публікації, які поширені в мережі Інтернет на веб-сайті Інформаційного агентства «УНН» (http:www.unn.com.ua) за перерахованими у позовній заяві адресами. Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Статтею 10 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Згідно з вимогами ст.ст. 57-60 ЦПК України засобами доказування в цивільній справі є пояснення сторін і третіх осіб, показання свідків, письмові докази, речові докази і висновки експертів. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Кожна сторона має довести ті обставини, на які посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідачем не було надано жодних заперечень, а також доказів, які б спростовували вимоги позивача. Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов [PERSON] до товариства з обмеженою відповідальністю «Інформаційне агентство УНН» про визнання дій такими, що порушують право та зобов'язання вчинити дії підлягає задоволенню в повному обсязі. Крім того, відповідно до ст.ст. 79, 88 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1280,00 грн. Враховуючи викладене,

Outcome: approved