Jurisdiction: civil
Date: 2015-01-19 00:00:00

13.10.2014 року Публічне акціонерне товариство комерційний банк "ПриватБанк" (на далі ПАТ КБ "ПриватБанк") звернулося до суду з позовом до відповідача [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Свій позов позивач обґрунтував тим, що 27.10.2006 року між ПАТ КБ "Приватбанк" та відповідачем було укладено кредитний договір №б/н, відповідно до умов якого він надав відповідачу кредит у сумі 8000,00грн., у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 36,00% на рік на сумму залишку заборгованості за кредитом. Але відповідач не дотримувався строків погашення заборгованості за кредитним договором, тому станом на 31.08.2014 утворилась заборгованість, в розмірі 24 860,84грн., яка складається з наступного: - 6799,89 грн. - заборгованість за кредитом; - 13711,95 грн. - заборгованість по процентам за користування кредитом; - 4349 грн. - заборгованість з пені та комісії за користування кредитом. Відповідно до заочного рішення Заводського районного суду м.Миколаєва від 02.12.2011 року, з [PERSON] стягнуто на користь ПАК КБ "ПриватБанк заборгованість по кредитному договору у розмірі 15337,10 грн. Від цієї суми заборгованості віднімається сума заборгованості 24860,84 грн. і різниці становить 9523,74 грн. Відповідно до п.8.6 Умов та правил надання банківських послуг, штрафи становлять: - 500 грн. - штраф (фіксована частина); - 476,19 грн. - штраф (процентна складова). Оскільки відповідач не виконує належним чином своїх зобов'язань за кредитним договором, позивач просив стягнути з нього зазначену заборгованість. В судове засідання представник позивача не з'явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав. В судове засідання відповідач не з'явися, причину неявки суду не повідомив, про день розгляду справи був повідомлений належним чином. Суд ухвалив рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенням ст.224ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Між Банком та відповідачем було укладено кредитний договір №б/н від 27.10.2006 року, відповідно до умов якого він надав відповідачу кредит у сумі 8000,00грн., у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 36,00% на рік на сумму залишку заборгованості за кредитом. Але відповідач не дотримувався строків погашення заборгованості за кредитним договором, тому станом на 31.08.2014 утворилась заборгованість, в розмірі 24 860,84грн., яка складається з наступного: - 6799,89 грн. - заборгованість за кредитом; - 13711,95 грн. - заборгованість по процентам за користування кредитом; - 4349 грн. - заборгованість з пені та комісії за користування кредитом. Відповідно до заочного рішення Заводського районного суду м.Миколаєва від 02.12.2011 року, з [PERSON] стягнуто на користь ПАК КБ "ПриватБанк заборгованість по кредитному договору у розмірі 15337,10 грн. Від цієї суми заборгованості віднімається сума заборгованості 24860,84 грн. і різниці становить 9523,74 грн. Відповідно до п.8.6 Умов та правил надання банківських послуг, штрафи становлять: - 500 грн. - штраф (фіксована частина); - 476,19 грн. - штраф (процентна складова). Відповідно до ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. В разі порушення зобов'язання наступають наслідки, визначені ст.611 ЦК України та умовами договору. Зокрема, кредитор має право вимагати відшкодування збитків та сплати пені або штрафу відповідно до умов договору. Ст.ст.526, 612, 625 ЦК України передбачають, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов'язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Таким чином, судом встановлено, що зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору, а одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається. На підставі викладеного,

Outcome: approved