Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-19 00:00:00

Представник позивачів [PERSON] звернувся до суду з названим позовом та просить визнати за [PERSON] (ідентифікаційний номер [NUMBER] ) право власності на ј частку житлового будинку [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом, після смерті [INFO] його батька - [PERSON] . Визнати за [PERSON] (ідентифікаційний номер [NUMBER] ) право власності на ј частку житлового будинку [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом, після смерті [INFO] його батька - [PERSON] . Посилається на те, що [INFO] помер [PERSON] , який до дня смерті був зареєстрований та проживав у житловому будинку [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належний йому будинок [ADDRESS] . Позивачі [PERSON] та [PERSON] являються спадкоємцями за законом (першої черги). Від прийняття спадщини позивачі не відмовлялися, подали протягом шести місяців з дня відкриття спадщини, заяви до Переяслав-Хмельницької міської державної нотаріальної контори, в результаті чого 01.02.2017 було заведено спадкову справу №17. Крім позивачів, спадкоємцями за законом (першої черги) також є [PERSON] та [PERSON] , які прийняли спадщину, оскільки постійно проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Інших спадкоємців за заповітом чи законом, в тому числі й таких, що мають право на обов`язкову частку у спадщині, не має. 07 вересня 2017 року Переяслав-Хмельницькою міською державною нотаріальною конторою у переоформленні та реєстрації на позивачів спадкового житлового будинку було відмовлено та рекомендовано звернутися до суду, оскільки відповідачі відмовляються надати оригінали правовстановлюючих документів, які посвідчують право власності померлого на житловий будинок. 04 лютого 2021 року, ухвалою суду було прийнято до спільного розгляду зустрічний позов [PERSON] , яка діє також в інтересах неповнолітньої дитини-інваліда [PERSON] , до [PERSON] , [PERSON] про визнання житлового будинку спільним майном. В зустрічному позові [PERSON] просить визнати житловий будинок [ADDRESS] спільним майном подружжя, та визнати за нею право власності на 5/8 частин житлового будинку [ADDRESS] в порядку спадкування за законом. Визнати за неповнолітньою дитиною [PERSON] право власності на 1/8 частину житлового будинку [ADDRESS] в порядку спадкування за законом. Первісний позов задовольнити частково, визнавши за позивачами по 1/8 частині житлового будинку [ADDRESS] в порядку спадкування. Зазначає, що будинок був у занедбаному стані, а тому вони змушені були розпочати його реконструкцію та проведення поліпшень, а саме: демонтували стіну у приміщенні, що значиться за номером 1-3 (старого плану) встановили вікно, демонтували газове опалення, та обладнали це приміщення, як додаткову кімнату, збільшивши відповідно житлову площу на 10,10 кв.м., що підтверджується копіями відповідних планів на житловий будинок; за спільні кошти добудували до будинку два приміщення, площею 7,40 кв.м., що значиться у плані під номером 1-3 (нового плану), та площею 7,30 кв.м., що значиться у плані 1-1, та приміщення 1-2 площею 1,80 кв.м, де обладнали санвузол; влаштували новий вхід до будинку, демонтували вхід, який існував у приміщенні 1-9 (нового плану); замінили сім вікон у будинку на металопластикові; влаштували навісну стелю у всьому будинку; замінили підлогу; постеливши ламінат у всьому будинку з частковим підігрівом у чотирьох приміщенням (1-1, 1-2, 1-3, 1-4); встановили нові шість міжкімнатних дверей; переобладнали частину приміщення сараю під лютню кухню, яка використовується на даний час за призначенням; влаштували нову відмостку по периметру всього будинку; замінили дерев`яну огорожу на метало профіль по фасадній стороні садиби. В результаті спільних затрат, майно, яке було зареєстровано на покійного чоловіка значно збільшилося у своїй ціні. Відповідно до довідки від 17.11.2017 року №65 ФОП [PERSON] , який виготовляв новий технічний паспорт на будинок, загальна площа будинку змінилася з 84,60 кв.м., на 100,90 кв.м, за рахунок відповідних добудов та перебудов. Вважає, що спірний будинок повинен бути визнаний спільним майном подружжя. У зв`язку зі смертю чоловіка відкрилася спадщина на Ѕ його частину. За наявності чотирьох спадкоємців, кожен із спадкоємців має право на спадкування по 1/8 частині спірного будинку після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . 25.02.2021 року представником позивачів за первісним позовом [PERSON] було подано відзив на зустрічний позов, в якому, [PERSON] просить відмовити в задоволенні зустрічного позову в повному обсязі. Вважає, що спадковий будинок є особистою приватною власністю спадкодавця [PERSON] , оскільки 06.102006 року був придбаний весь будинок за особисті кошти спадкодавцем [PERSON] , до реєстрації ним шлюбу з відповідачем за первісним позовом [PERSON] . На час побудови житлового будинку в 1984 році, власником (забудовником) також був спадкодавець [PERSON] . Після побудови спірного будинку, з 1985 року та по день смерті [INFO] [PERSON] був зареєстрований та постійно проживав, здійснював за власні кошти поточні та капітальні ремонти. У зустрічному позові відповідачі [PERSON] та [PERSON] вказують на те, що перебуваючи в шлюбі вона з чоловіком за спільні кошти добудували в 2007 році до житлового будинку прибудову "аІ", яка складається з трьох приміщень (коридор, санвузол, кухня). Загальна площа вказаної прибудови становить 16,50 кв.м. Разом з цим, жодних дозвільних документів на будівництво прибудови "аІ" (2007 року), реконструкцію чи перебудову житлового будинку, відповідачами не надано. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно (№231818555 від 10.11.2020), довідки №59 виданої 01.04.2020 КП КОР "Київське обласне бюро технічної інвентаризації" та довідки №254/01-16 від 25.05.2020 виданої державним нотаріусом Переяслав-Хмельницької міської нотаріальної контори Київської області, на [PERSON] - 29 листопада 2006 року за №5305 в книзі 25 було зареєстровано право власності на житловий будинок [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку від 06 жовтня 2006 року посвідченого Переяслав-Хмельницькою міською нотаріальною конторою за реєстровим №2943. Зокрема відповідно до технічного паспорту від 16.11.2017 та довідки №65 від 17.11.2017 виготовлених ФОП [PERSON] , загальна площа спірного будинку змінилась з 84,60 кв.м., на 100,90 кв.м., за рахунок добудови прибудови - аІ, вирівнювання та утеплення стін, демонтування перегородки в приміщенні 1-4 та переобладнання його під ванну, перенесення кухні з прибудови а, в прибудову аІ, демонтування вхідних дверей та вставлення вікна. Оскільки дозвільних документів на добудовану прибудову, переобладнання, реконструкцію, перебудову житлового будинку - відповідач [PERSON] у зустрічній позовній заяві не надала, слід вважати дані зміни самочинними, а від так визнавати право власності на самочинне будівництво, як цього просять відповідачі - є неправомірним та таким, що порушує чинне законодавство. Самочинно збудоване нерухоме майно не є об`єктом права власності, а тому не можу бути предметом поділу (виділу) згідно із нормами статтей 364, 367 Цивільного кодексу України. Разом з викладеним, відповідачі не надали жодних доказів, які підтверджували б факт, що за час шлюбу вартість спірного спадкового будинку істотно збільшилася у своїй вартості внаслідок спільних трудових чи грошових затрат. Станом на 06.10.2006 вартість спірного спадкового житлового будинку у перерахунку становила 12858,61 доларів США. Станом на 13.11.2020 вартість спірного спадкового житлового будинку у перерахунку становила 9450 доларів США. З вказаного вбачається, що дійсна ринкова вартість житла за час його придбання в 2006 році та на даний час істотно не збільшилася. Одночасно з цим, жодних доказів, які б підтвердили той факт, що під час шлюбу [PERSON] та [PERSON] проводили ремонт будинку, в результаті чого істотно збільшилася вартість домоволодіння суду не надано. Відповідач [PERSON] проживала у будинку колишнього чоловіка [PERSON] та користувалася даним будинком з 2007 року по даний час, а тому зобов`язана була брати участь у витратах по утриманню будинку і прибудинкової території. В судовому засіданні [PERSON] свої вимоги підтримав та пояснив, що будинок [ADDRESS] в 1986 році будували його дід та батько. Батько разом із своєю дружиною підтримували будинок та жили в ньому. Також в будинку жив дядько позивача. [PERSON] та її представник, заперечили проти вимог позивача. Підтримала свої позовні вимоги та пояснила, що в грудні 2006 року вони з [PERSON] одружились. Вона працювала на чотирьох роботах і постійно проводили ремонт в будинку. Ремонтні роботи виконували її чоловік із своїми друзями. При цьому площа будинку і його стан змінились в кращий бік за час їх спільного проживання. Просила задовольнити її позовні вимоги. Судом були допитані свідки. [PERSON] , рідний дядько позивача за первинним позовом показав в суді, що будинок почав будувати його батько, якому допомагала вся сім`я. Приблизно в 1982 році будинок здали в експлуатацію. В будинку проживали його батько з матір`ю та він з братом. Свідок проживав в будинку до 1995 року і переїхав на роботу в інше місто. Власником будинку був [PERSON] , оскільки їх батьки оформили будинок на нього. [PERSON] позичав гроші, і будинок на час погашення заборгованості перереєстрували на [PERSON] .. [PERSON] , дав можливість проживати в будинку, та отримував відсотки за користування позикою. Борг та відсотки, за зобов`язанням [PERSON] допомагала сплачувати вся родина. Свідок в 2000 році знов переїхав жити до м. Переяслав - Хмельницький і придбав земельну ділянку поруч із братом. Допоміг батьку - [PERSON] розрахуватись із [PERSON] і будинок переоформили знову на [PERSON] . На той час [PERSON] проживав один. В 2003 році [PERSON] почав реконструкцію будинку. В будинку з 2003 по 2005 рік замінили вікна на пластикові та прибудували мансарду. Замінили підлогу в будинку. Кошти на проведення ремонтних робіт [PERSON] позичав у свідка. На святкування Нового року 2006 [PERSON] запросив відповідача - [PERSON] та повідомив родині, що одружується. Сторони зареєстрували шлюб в м. Києві та в 2006 році, почали як подружжя проживати в будинку. Планували побудувати магазин в дворі, однак плани змінились та з профнастилу, який купували для магазину, звели в дворі паркан. Гроші на це давав також [PERSON] . Додав, що в період проведення ремонту в будинку, [PERSON] не перебувала в шлюбі з [PERSON] та проживала у своїх батьків в іншому будинку. Свідок [PERSON] показала суду, що вона є дружиною [PERSON] . Зі слів її чоловіка їй відомо, що спірний будинок будував батько [PERSON] - [PERSON] (брат її чоловіка). Свідок не володіє інформацією, в який саме час подружжя [PERSON] почало разом проживати в будинку [ADDRESS] . Свідку відомо про існування у [PERSON] боргу, та фактом переоформлення будинку на іншу особу, як гарантію виплати боргу. Коли свідок із своїм чоловіком переїхала з м. Біла Церква до Переяслава , її чоловік [PERSON] , позичив в 2006 році своєму брату (батьку позивача) 4000 доларів США для розрахунку з [PERSON] , після чого будинок знову переоформили на [PERSON] . Свідок та [PERSON] з 2004 року по 2006 рік проживали в будинку [ADDRESS] , поки будувався їх будинок на земельній ділянці поруч. [PERSON] в цей період в будинку не проживала. Проживати сторони стали разом в будинку [ADDRESS] з 2006 року, після їх одруження. Ремонтні роботи [PERSON] продовжив проводити в будинку з 2007 по 2009 роки. Гроші на ремонт постійно позичав у свідка та її чоловіка. Покійному [PERSON] допомагав брат - [PERSON] та син [PERSON] . Свідок [PERSON] в суді показав, що станом на 2007 рік в домі була добудована прибудова. Пам`ятає, що будівництвом займався [PERSON] в середину будинку свідок не заходив. Свідок [PERSON] в суді повідомив, що в 2007 році [PERSON] робив ремонт (перебудову) та звів прибудову до будинку [ADDRESS] . Свідок декілька разів приходив, щоб допомогти [PERSON] . Зокрема, змішував та заливав бетон та допомагав робити електропроводку. Їм допомагав [PERSON] який проживав в тому ж будинку. Свідок знав, що дружина [PERSON] вагітна та проживає у батьків. В ході цього ремонту в будинку були замінені двері та вікна. З письмових доказів наданих сторонами та витребуваних судом вбачається наступне. [PERSON] (батько [PERSON] ) помер [INFO] , що підтверджується фотокопією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (арк. 8). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина та була заведена спадкова справа №17/2017 (арк.19). 06.10.2006 [PERSON] придбав у [PERSON] за договором купівлі - продажу р№2943, житловий будинок [ADDRESS] (арк. 20-21, 77-80). 13.11.2020 була проведена оцінка об`єкта нерухомого майна Ѕ частини житлового будинку [ADDRESS] та за результатами оцінки складено висновок, відповідно до якого вартість Ѕ частки будинку [ADDRESS] становить 133200 гривень, а вартість ј частки - 66600 грн (арк. 30-37). Судом була витребувана копія спадкової справи № 17 за 2017 рік заведена після смерті [PERSON] , з якої вбачається, що до кола спадкоємців за законом належать Позивачі [PERSON] (син померлого) та [PERSON] (батько померлого), дружина померлого - відповідач [PERSON] та неповнолітня дочка померлого [PERSON] , які подали заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк, а спадкова маса складається з житлового будинку [ADDRESS] (арк. 53 - 76). Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно (№ 231818555 від 10.11.2020), Довідки № 59 виданої 01.04.2020 КП КОР «Київське обласне бюро технічної інвентаризації» та Довідки № 254/01-16 від 25.05.2020 виданої державним нотаріусом Переяслав-Хмельницької міської нотаріальної контори Київської області на [PERSON] - 29 листопада 2006 року за № 5305 було зареєстровано право власності на житловий будинок [ADDRESS] , на підставі Договору купівлі-продажу житлового будинку від 06 жовтня 2006 року посвідченого Переяслав-Хмельницькою міською нотаріальною конторою за реєстром № 2943. [PERSON] , до дня смерті був зареєстрований і постійно проживав у житловому будинку [ADDRESS] (арк.81). Між [PERSON] та [PERSON] 15 грудня 2006 року був укладений шлюб, про що зроблений відповідний запис в КРШ за № 1135 (арк. 85). Судом витребовувалась та була оглянута копія інвентаризаційної справи на житловий будинок [ADDRESS] , в якій міститься план будинку без добудови загальною площею 84,60 кв.м. (арк. 119-134). Разом із цим, відповідно до Технічного паспорту від 16.11.2017 та довідки № 65 від 17.11.2017 р., виготовлених ФОП [PERSON] , загальна площа спірного житлового будинку змінилась з 84,60 кв.м. на 100,90 кв.м. за рахунок добудованої прибудови - аІ, вирівнювання та утеплення стін, демонтування перегородки в приміщенні 1-4 та переобладнання його під ванну, перенесення кухні з прибудови а, в прибудову аІ., демонтування вхідних дверей та встановлення вікна. В справі, за клопотанням адвоката Васюхно В.О. була призначена та проведена судова будівельно - технічна експертиза. З висновку експерта за результатами проведення будівельно - технічної експертизи у цивільній справі № 373/1539/20 від 17.11.2021 №8-21 вбачається, що загальна площа житлового будинку [ADDRESS] станом на жовтень 2006 року становила 84.60 кв.м., станом на 16.11.2017 року, загальна площа становила 100.90 кв.м. В житловому будинку [ADDRESS] добудовано прибудову літера а1, проведено вирівнювання та утеплення стін, демонтування перегородки в приміщенні 1-4 та переобладнання його під ванну, перенесення кухні з прибудови а, в прибудову а1. Демонтування вхідних дверей та встановлення вікна. Демонтування старого ганку, та встановлення нового аІІ. Частина приміщення сараю Б, переобладнана під літню кухню (сарай-літня кухня). Встановлені огорожі з металопрофілю - 59.50 кв.м., та хвіртки - 2.30 кв.м., заміна дощатих полів на ламінат з утепленням. Добудовані з жовтня 2006 року по грудень 2016 року в житловому будинку [ADDRESS] прибудови /літера а1 / до всього будинку складають 19.3 /100 частини, тобто збільшилась на 19.3%. Проведені роботи по реконструкції житлового будинку [ADDRESS] /в тому числі влаштування прибудови, літ. «а1» в період з жовтня 2006 року по грудень 2016 року являються самочинно побудованими (арк. 206-223) Вирішуючи спір суд виходить з наступного. Щодо спадкування. Зважаючи на те, що правовідносини, що виникли між сторонами по справі регулюються нормами глав 84, 86, 87 Цивільного кодексу України, суд дійшов висновку про необхідність їх застосування. Відповідно до вимог п. 2 Постанови ПВС України № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику в справах про спадкування", особа може звернутися до суду з вимогою про визнання права на спадщину за правилами позовного провадження у разі відмови нотаріуса в оформлення права на спадщину. В силу вимог ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до ч.4 ст.3 Закону України „Про державну реєстрацію прав на нерухоме майно та їх обтяжень" права на нерухоме майно та їх обтяження, що виникли до набрання чинності цим Законом, визнаються дійсними у разі відсутності їх державної реєстрації, за умови, якщо державна реєстрація прав та їх обтяжень була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення. За правилами ч.3 ст.3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» № 1952-ІV від 01 липня 2004 року речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що виникли до 1 січня 2013 року, визнаються дійсними за наявності однієї з таких умов: реєстрація таких прав була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення та на момент виникнення таких прав діяло законодавство, що не передбачало їх обов`язкової реєстрації. Згідно зі ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до вимог ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Щодо обставин вказаних в зустрічному позові в контексті збільшення площі будинку, визнання будинку спільним майном подружжя та зміни часток спадкоємців в спадковому майні. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 57 Сімейного кодексу України, Особистою приватною власністю дружини, чоловіка є майно, набуте нею, ним до шлюбу. Житловий будинок[ADDRESS] , був придбаний спадкодавцем [PERSON] 06.10.2006 до реєстрації шлюбу з відповідачем [PERSON] ( [INFO] ) та на час побудови даного житлового будинку і введення його в експлуатацію (1984 р.), власником також був [PERSON] . В силу ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд відхиляє доводи позивача за зустрічним позовом, про збільшення спірного вартості будинку, оскільки жодних належних та допустимих доказів зміни вартості будинку [ADDRESS] , внаслідок проведення ремонту за рахунок спільних трудових чи грошових затрат подружжя, суду не надано. В той же час, обов`язок повнолітніх членів сім`ї власника брати участь у витратах по утриманню будинку і прибудинкової території та проведенню ремонту, прямо визначений статтею 156 ЖК Української РСР. Крім цього, жодних документів які дають право на будівництво прибудови «аІ» (2007 року), або ж реконструкцію чи перебудову житлового будинку, з боку позивачів за зустрічним позовом суду надано не було, З експертного висновку №8-21 прямо вбачається, що прибудова «аІ» (2007 року) являється самочинно прибудованою. В силу ч.2 ст. 376 ЦК України, особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього. Згідно ч. 1 ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. До реєстрації права власності на новозбудоване нерухоме майно особа є власником лише матеріалів, обладнання та іншого майна, що було використано в процесі будівництва. Верховний Суд у постанові від 21.03.2019 р. у справі № 909/175/18 зазначив, що це правило застосовується лише при наявності усієї дозвільної документації, тобто документів, що підтверджують право власності або користування земельною ділянкою для створення об`єкта нерухомого майна, дозволу на виконання будівельних робіт, а також документів, що містять опис об`єкта незавершеного будівництва. Отже, право яке спадкоємцем не було набуте не може бути і успадковане в силу вказаних вище норм матеріального права. За таких обставин, у суду відсутні підстави для визнання житлового будинку [ADDRESS] спільним майном подружжя та збільшення частки позивача за зустрічним позовом в спадковому майні. Разом із цим, суд вважає, що [PERSON] та [PERSON] , в інтересах якої діє [PERSON] , та з урахуванням того, що частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними, мають право на отримання по 1/4 частки у спадковому житловому будинку, як спадкоємці за законом першої черги в силу ст.ст. 1267, 1268 ЦК України. Позивачами за первинним позовом був сплачений судовий збір в розмірі 1332 грн. 00 коп., який підлягає стягненню з відповідача в силу ст. 141 ЦПК України. Позивачами за зустрічним позовом був сплачений судовий збір в розмірі 1665 грн.00 коп., який в силу ст. 141 ЦПК України, також підлягає стягненню з відповідачів пропорційно розміру задоволених позовних вимог (1/3), та складає 555 грн. 00 коп. На підставі викладеного, відповідно до ст. ст. 328, 376, 1218, 1220, 1261, 1268, 1270 ЦК України,

Outcome: partial