Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-25 00:00:00

10 травня 2019 року Конотопська місцева прокуратура в інтересах Державної екологічної інспекції у Сумській області звернулася з позовом до [PERSON] , посилаючись на те, що 20 вересня 2018 року на території Горобівської сільської ради відповідач вчинив самовільний поруб одного дерева породи «береза», чим завдав шкоду навколишньому природному середовищу в розмірі 11201,73 грн. Постановою Державної екологічної інспекції в Сумській області від 24 вересня 2018 року [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено стягнення у виді штрафу. Посилаючись на викладені обставини, просить постановити рішення, яким стягнути з [PERSON] на користь держави в особі Державної екологічної інспекції в Сумській області, зарахувавши їх на розрахунковий рахунок Горобівської сільської ради як заподіяну природним ресурсам самовільним видаленням (порубкою) дерев, шкоду в розмірі 11201,73 грн. 11 червня 2019 року відповідач [PERSON] подав відзив на позовну заяву, в якій зазначив, що позов не визнає. Свою позицію мотивував тим, що ним 20 вересня 2018 року у лісовому насадженні дерев породи "ясеня" ДП "Білопільський агролісгосп" у кварталі 30, виділ 9 Горобівської сільської ради проводилася санітарна вирубка дерев породи "ясеня" та було спиляно дерево породи "береза", що було самосійним деревом, знаходилось в аварійному стані, заважало проведенню санітарної вирубки та було таким, що захаращувало лісові насадження. Спиляне ним дерево відноситься до дров`яних і не вважається діловим. Отже, жодної шкоди навколишньому природному середовищу ним не завдано. Також не згоден з розміром шкоди, вважає, що такса для обчислення шкоди повинна застосовуватися 2688 грн., а не 3109 грн. 19 червня 2019 року Державна екологічна інспекція у Сумській області направила відповідь на відзив відповідача, де вказала, що шкода навколишньому природному середовищу у вигляді незаконної порубки дерева породи "береза" в розмірі 11201,73 грн. спричинена саме [PERSON] Розрахунок шкоди зроблений правильно, в ньому маються лише автоматичні помилки, допущені при друкуванні, в частині середнього діаметру дерева та індексу інфляції. У судовому засіданні прокурор Ткаченко В.В. позов підтримав у повному обсязі. Представник позивача Державної екологічної інспекції у судове засідання не з`явився, направив клопотання про розгляд справи без його участі, позов підтримує повністю. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позов визнав повністю, хоча відзив подав, де вказав, що не визнає позов. Представник третьої особи Горобівської сільської ради Білопільського району в судове засідання не з`явився, сільський голова [PERSON] подав заяву про розгляд справи без участі представника сільської ради. Заслухавши прокурора Ткаченка В.В., відповідача [PERSON] , дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення Державної екологічної інспекції в Сумській області від 20 вересня 2018 року №010428 Калініченко О.В. 20 вересня 2018 року самовільно, без відповідного дозволу, здійснив рубку одного дерева породи «береза» у лісовому насадженні ДП «Білопільський агролісгосп» у кварталі 30, виділ 9 Горобівської сільської ради, чим допустив порушення, відповідальність за яке встановлена ст. 65 КУпАП. Згідно пояснень, наданих [PERSON] при складанні протоколу, свою вину визнав і вказав, що спиляв одне дерево берези без клейма. При цьому ним не зазначено, що вказане дерево було аварійним, дров`яним і воно заважало санітарній вирубці (а. с. 12). Постановою про накладення адміністративного стягнення Державної екологічної інспекції у Сумській області від 24 вересня 2018 року №010428 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 65 КУпАП, і накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 170 грн., який ним сплачено 01 жовтня 2018 року (а. с. 13, 45). Згідно зі ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ч. 1 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно з ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 105 ЛК України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за\~порушення лісового\~законодавства несуть\~особи,\~винні,\~зокрема,\~у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Відповідно до ст. 107 ЛК України підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди. Вина [PERSON] у завданні майнової шкоду унаслідок незаконної порубки дерева встановлена постановою про\~накладення адміністративного\~стягнення Державної\~екологічної інспекції\~у Сумській\~області від\~24\~вересня 2019\~року №010428,\~яка не\~оскаржена та набрала законної сили. Відповідно до розрахунку розміру шкоди, завданої внаслідок самовільної рубки одного дерева породи «береза» у лісовому насадженні ДП «Білопільський агролісгосп» у кварталі 30, виділ 9 Горобівської сільської ради, загальний розмір шкоди становить 11201,73 грн. (а. с. 14 ). Відповідач у відзиві на позов зазначив, що спиляне ним дерево було дров`яне, аварійне, захаращувало лісові насадження, а тому він мав право його спиляти. Але суд зазначає, що відповідно до п. 26 Санітарних правил в лісах України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27 липня 1995 р. №555 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2016 р. №756) під час відведення насадження для проведення вибіркових санітарних рубок проводиться нумерація дерев, що підлягають вирубуванню, починаючи з тих, що мають ступінь товщини стовбура 24 сантиметри і більше на висоті 1,3 метра, та складається нумераційна відомість дерев, призначених для вибіркової санітарної рубки (додаток 4) із зазначенням породи, категорії технічної придатності і підстав для відбору їх для рубки. Як встановлено судом, спиляне відповідачем дерево не було відведено в рубку у встановленому порядку, тому самовільно відповідач не мав права його пиляти. Крім того, суд погоджується з позивачем в частині того, що у розрахунку розміру шкоди ним допущена технічна помилка при друкуванні щодо середнього діаметру спиляного дерева 44,0 см (а. с. 14), виходячи з наступного. Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 20 вересня 2018 року та постанови про накладення адміністративного стягнення від 24 вересня 2018 року, то в них зазначенно, що діаметр спиляного дерева породи береза біля шийки кореня становить 50 см х 44 см (а. с. 12, 13). Середній розмір вказаних величин визначається математичним шляхом і становить 47 см ((50 см + 44 см) : 2 = 47 см). Крім того, як вбачається з польової перелікової відомості пнів, середній діаметр пня сироростучого дерева береза, що спиляв відповідач, становить саме 47 см (а. с. 51). Тому позивачем для розрахунку шкоди була обрана правильна такса саме в розмірі 3109 грн. у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України №665 від 23 липня 2008 року "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу". Щодо індексу інфляції, то вона позивачем проведена теж правильно. Оскільки розрахунок індексу інфляції за 2012 рік брався, виходячи з 1, що ніяким чином на розмір шкоди не вплинуло. Також у розрахунку у 4 розділі вказано індекс інфляції 1,37, але сам розрахунок робився з правильної величини 1,137 і індекс інфляції за 2008-2017 роки дійсно становить 3,603 (1,223 х 1,123 х 1,091 х 1,046 х 1 х 1,005 х 1,249 х 1,433 х 1,124 х 1,137 = 3,6029). Таким чином, відповідач розрахунок шкоди, наданий суду позивачем, не спростував. Відповідно до ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Державний фонд охорони навколишнього природного середовища утворюється за рахунок: частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є, зокрема, 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать, зокрема, 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50%, обласних бюджетів та бюджету АРК - 20%, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70%. В главі 4 Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29.01.2013 №43, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19.02.2013 за №291/22823, передбачено, що платежі, які відповідно до Бюджетного кодексу України та Закону України про Державний бюджет України на відповідний рік розподіляються між державним та місцевими бюджетами головними управліннями Державного казначейства України за встановленими нормативами між державним бюджетом та відповідними місцевими бюджетами. Таким чином, заподіяні відповідачем збитки підлягають стягненню на користь держави до спеціального фонду Державного бюджету України відповідно до норм розподілу вказаних сум між державним бюджетом та місцевим бюджетом Горобівської сільської ради Білопільського району Сумської області. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати, сплачені прокурором при зверненні з позовом до суду, необхідно стягнути із відповідача. На підставі викладеного,

Outcome: approved