Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-02 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою до відповідачів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області, треті особи: [PERSON] , [PERSON] та просить захистити її право власності на дві добудовані кімнати на першому поверсі житлового будинку [ADDRESS] площею 18,4 кв.м та 25 кв.м від протиправних посягань Державної архітектурно-будівельної інспекції України шляхом: - визнати протиправними та скасувати рішення головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області № 02-СК від 22.12.2017 року «Про скасування декларації про готовність до експлуатації об`єкта» та наказ в.о. начальника Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області № 02-СК від 22.12.2017 року «Про скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта » від 06.12.2016 року № ЗК 142163411002 на об`єкт: «Прибудова до житлового будинку за адресою: [ADDRESS] ». Позовні вимоги мотивовано тим, що прийняте відповідачем рішення та наказ є протиправними і такими, що прийняті з порушенням вимог чинного законодавства, оскільки для проведення перевірки об`єкту «Прибудова до житлового будинку» за адресою: [ADDRESS] не було передбачених законом підстав. Скасування реєстрації декларацій про готовність об`єкта до експлуатації відбулося за відсутності підстав, передбачених\~статтею 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Відповідачем не наведено зазначення у декларації недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом. Крім цього у разі подання чи оформлення декларації з порушенням установлених вимог орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає її замовнику (його уповноваженій особі) з письмовим обґрунтуванням причин повернення у строк передбачений для її реєстрації. Натомість, позивачу декларація про готовність об`єкта до експлуатації від 06.12.2016 №ЗК142163411002 на об`єкт «Прибудова до житлового будинку» не поверталась, а була зареєстрована, що свідчить про те, що при подачі такої у грудні 2016 року відповідач не виявив жодних порушень. У оскаржуваному рішенні та наказі №02-ск від 22.12.2017 року не зазначено, що в процесі перевірки встановлено вище вказані підстави для скасування декларації. Представник відповідачів надіслав до суду відзив на позовну заяву, за яким відповідачі вважають даний позов необгрунтованим, викладені позивачем обставини такими, що не відповідають дійсності. Зокрема, у поданому відзиві представник відповідачів покликається на те, що Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області відповідно до\~Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"\~та Порядку №461, зареєстровано подану позивачем декларацію про готовність об`єкта до експлуатації № ЗК142163411002 на об`єкт «Прибудова до житлового будинку» за адресою: [ADDRESS] \~замовник [PERSON] . Реєстрація вказаної декларації здійснена за декларативним принципом. Для реєстрації декларації подання інших документів законодавством не передбачено. У грудні 2017 року до Управління надійшло колективне звернення громадян [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] щодо неправомірності дій [PERSON] при будівництві та здачі в експлуатацію прибудови до житлового будинку за адресою [ADDRESS] . Під час розгляду колективного звернення, посадовою особою Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області здійснено перевірку наявної в Управлінні інформації та документів. Зокрема, документально проведено співставлення інформації зазначеної у дозволі на виконання будівельних робіт №1488 від 01.10.2008 року "Завершення реконструкції власної квартири [ADDRESS] " та поданій позивачем декларації про готовність об`єкта до експлуатації №ЗК1421163411002 від 06.12.2016. За результатами вказаних дій, відповідно до\~ст.39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"\~та Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №461\~(зі змінами), органом архітектурно-будівельного контролю виявлено факт подання недостовірних даних у декларації, що є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом та відповідно до п.22 Порядку №461 відомості щодо внесення даних, зазначених у декларації, в якій виявлено технічну помилку або недостовірні дані, підлягають виключенню з реєстру в установленому порядку. Відтак відповідачі вважають, що оскаржувані рішення та наказ прийняті правомірно, у задоволенні позову просять відмовити в повному обсязі. Позивачка [PERSON] будучи належним чином, своєчасно повідомленою про день, час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явилася, однак подала до суду письмову заяву, в якій просила суд розгляд справи провести без її участі, позовні вимоги підтримує повністю та просить їх задовольнити з підстав наведених у позовній заяві. Представники відповідачів Державної архітектурно-будівельної інспекції України та Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області будучи належним чином, своєчасно повідомленими про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання з невідомих суду причин не з"явилися і від них не надійшло жодного клопотання про відкладення слухання справи або поважні причини неявки. Треті особи [PERSON] , [PERSON] та їх представник [PERSON] будучи належним чином, своєчасно повідомленими про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, однак представник третіх осіб надіслав до суду заяву про розгляд справи без їх участі. У відповідності до порядку, встановленого ст. ст. 223, 280, 281 ЦПК України суд, вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних у ній доказів. Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до висновків про задоволення позовних вимог з огляду на наступне. Судом встановлено, що позивачка [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Рішенням виконкому Іршавської міської ради №163 від 25.02.1997 позивачці надано дозвіл на проведення проектно-вишукувальних робіт по добудові до житлового будинку по [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~У період з 2001 по 2008 роки позивачкою проводилась реконструкція-добудова до квартири [ADDRESS] . Добудова здійснена на приватизованій земельній ділянці, що стверджується копією державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЗК № 011001 від 15.07.2005 року. Добудова до будинку проводилась на підставі дозволу інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у Закарпатській області на виконання будівельних робіт №1488 від 02.10.2008, який виданий [PERSON] на виконання будівельних робіт з завершення реконструкції власної квартири [ADDRESS] . Відповідно до проектної документації, затвердженої та зареєстрованої наказом забудовника №4 від 30.09.2008, рішення ВК Іршавської МР №455 від 07.11.2007 року та погодженої головним архітектором Іршавського району 30.09.2008 року. Будівельні роботи проводяться: ПП [PERSON] ліцензія АВ №156172 наказ №3 від 25.09.2008, виконроб [PERSON] , підписка виконроба 26.09.2008. Авторський нагляд здійснює архітектор [PERSON] , ліцензія АВ №081222 наказ №3 від 25.09.2008. Підписка автора прийнята 29.09.2008. Технічний нагляд здійснює [PERSON] , наказ №3 від 25.09.2008 року. Підписка прийнята 25.09.2008 року. Строк дії дозволу вказано два роки. Актом державної приймальної комісії «Про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта» від 24.11.2008 року, затвердженого розпорядженням голови Іршавської РДА № 942 від 26.11.2008 року та зареєстрованого в Інспекції ДАБК у Закарпатській області № 1574 від 28.11.2008 року проведену позивачкою добудову (реконструкцію) прийнято (здано) в експлуатацію, що стверджується копіями акта та розпорядження Іршавської РДА. На підставі вище зазначеного Акту державної приймальної комісії від 24.11.2008 року, розпорядження голови Іршавської РДА № 942 від 26.11.2008 року Іршавська міська рада прийняла рішення № 40 від 26.02.2010 року про видачу позивачці [PERSON] свідоцтва про право власності на квартиру з добудовою в [ADDRESS] , що стверджується копією зазначеного рішення та копією Свідоцтва про право власності від 06.03.2010 року . Таким чином, добудова (реконструкція квартири) здійснена позивачкою [PERSON] на законних підставах і не є самочинним будівництвом. У 2015 році вказану добудову позивач перереєструвала за собою та за чоловіком [PERSON] : кожному по 1/2 частині, що стверджується копією Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 01.04.2015 року. Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 03.03.2015 року квартира [ADDRESS] належала на праві власності [PERSON] , третій особі по справі. Позивачка вказує, що дві добудовані нею кімнати площею 18,4 кв.м. та 25 кв.м. знаходяться на першому поверсі будинку, у зв`язку із чим між нею та сусідом [PERSON] , було досягнуто домовленості про те, що останній викупить у неї дві добудовані кімнати. Надалі, [PERSON] відмовився викуповувати у позивачки зазначені кімнати та на початку 2016 року подарував належну йому квартиру за [ADDRESS] своєму сину [PERSON] , третій особі по справі. Отримавши у власність квартиру, [PERSON] закрив позивачці доступ до однієї з кімнат і позивачка звернулася до Державного реєстратора для реєстрації добудованих двох кімнат окремо від інших частин квартири. У 2016 році позивачка виготовила будівельний паспорт окремо на ці дві кімнати та подала Декларацію про готовність об`єкта до експлуатації від 06.12.2016 року № ЗК 142163411002» на об`єкт: «Прибудова до житлового будинку за адресою: [ADDRESS] ». Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області 06.12.2016 зареєстровано декларацію №ЗК 142163411002 про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності - «Прибудова до житлового будинку в [ADDRESS] ». Категорія будівництва - ІІ. Згідно вказаної декларації зазначено: інженер технічного нагляду [PERSON] ; генеральний підрядник - ПП [PERSON] ; виконавець робіт [PERSON] (наказ №3 від 30.09.2008); генеральний проектувальник ПП [PERSON] 23 грудня 2016 року державним реєстратором прав на нерухоме майно внесено зміни до запису Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 33135971, якими на підставі вище зазначеної Декларації дві кімнати площею 18,4 кв.м. та 25 кв. м , що знаходяться на 1-му поверсі будинку [ADDRESS] зареєстровано окремо від іншої частини квартири за позивачкою [PERSON] та за її чоловіком [PERSON] , що підтверджується копією Рішення про внесення змін до запису Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 23.12.2016 року та копією Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 23.12.2016 року. З висновку судової будівельно-технічної експертизи № 9 від 06.04.2020 року, проведеної за зверненням позивачки [PERSON] встановлено, що загальна площа частини квартири на [ADDRESS] [PERSON] згідно АКТУ державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, планів 1-го та 2-го поверхів проектної добудови та правовстановлювального документу на квартиру становить: 125,81 м.кв. + 32,7 м.кв. = 158,51 (сто п`ятдесят вісім цілих, п`ятдесят одна сота) м.кв. 01.12.2017 року [PERSON] та [PERSON] , треті особи по справі, звернулися до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Закарпатській області із заявою про проведення та вжиття відповідних заходів щодо подання неправдивих відомостей в Декларації про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до І-ІІ категорії складності\~прибудова житлового будинку в [ADDRESS] , зареєстровану 06.12.2016 р. за №\~ЗК\~142163411002, подану замовником [PERSON] . На підставі вказаного колективного звернення та наявних дозвільних документів, що містяться в Управлінні, головним інспектором будівельного нагляду Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області було прийнято рішення № 02-ск від 22.12.2017 року «Про скасування декларації про готовність до експлуатації об`єкта» та 22.12.2017 року в. о. начальника Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області видано наказ № 02-ск «Про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації» від 06.12.2016 року № ЗК 142163411002» на об`єкт: «Прибудова до житлового будинку» за адресою: [ADDRESS] (замовник [PERSON] ). Вказані рішення та наказ Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області суд вважає протиправними і такими, що підлягають скасуванню з огляду на наступне. Державна архітектурно-будівельна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. У своїй діяльності ДАБІ України керується\~Конституцією\~та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до\~Конституції\~та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства. Порядок реєстрації декларації здійснюється відповідно до вимог визначених "Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів", який затверджений\~Постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 №461\~(надалі\~Порядок №461). Відповідно до пп.17-19 Порядку №461 замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю один примірник декларації: щодо обєктів, будівництво яких здійснено на підставі будівельного паспорта, за формою, наведеною у\~додатку 2\~до цього Порядку; щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), за формою, наведеною у\~додатку 3\~до цього Порядку; щодо самочинно збудованого об`єкта, на яке визнано право власності за рішенням суду, за формою, наведеною у\~додатку 5\~до цього Порядку. Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру. У разі подання чи оформлення декларації з порушенням установлених вимог орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає її замовнику (його уповноваженій особі) з письмовим обґрунтуванням причин повернення у строк, передбачений для її реєстрації. Копія декларації зберігається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Проведення позапланових перевірок посадовими особами державного архітектурно-будівельного контролю визначається Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України 23 травня 2011 року за № 553 (далі - Порядок № 553). Так, згідно із ст.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно- будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки; Державний архітектурно-будівельний контроль повинен здійснюватися у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва (ст. 9). Всупереч вищевказаній нормі відповідач не повідомив позивачку про проведення перевірки, провів таку у її відсутності, додаткові документи та пояснення не вимагав. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об 'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю, вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Тобто, позапланові перевірки повинні проводитись протягом трьох місяців з дня подання Декларації. Дана перевірка проведена через рік, що є порушенням вище вказаної норми права. Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду у постанові від 02.10.2018 року по справі № 465/1461/16-а висловив свою позицію про те, що після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання, та виключає можливість віднесення такого об`єкту до самочинного в силу йогоузаконення. Тобто КАС ВС дійшов висновку, що не може визнаватись законною перевірка контролюючим органом об`єкта, право власності на який зареєстроване, а акти, оформлені за результатами такого державного архітектурно-будівельного контролю є протиправними. У даному випадку позивачка на підставі спірної Декларації зареєструвала право власності окремо на дві кімнати, що розташовані на першому поверсі будинку [ADDRESS] . Крім того, ці кімнати у 2008 році здані в експлуатацію та на них отримано Свідоцтво на право власності. Підстав для проведення перевірки, передбачених Порядком №553 не було, оскільки об`єкт перевірки не є самочинним будівництвом, що стверджується Дозволом на виконання будівельних робіт із завершення реконструкції квартири [ADDRESS] № 1488 від 01.10.2008 року , Проектом реконструкції квартири, в якій я проживаю, Актом прийому-здачі в експлуатацію об`єкта. У порушення п. 9 Порядку №553 позивачка не була присутня при проведенні перевірки. За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком (п. 16 Порядку). Однак, за наслідками перевірки акту не складено . Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. Про проведення перевірки та складання акту перевірки позивачку не повідомляли, з актом не ознайомлювали та його копію не надсилали. Відповідно до Порядку № 750 (пункти 18 -22) Орган державного архітектурно- будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження декларації (присічний строк) перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру. У разі подання чи оформлення декларації з порушенням установлених вимог орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає її замовнику (його уповноваженій особі) з письмовим обґрунтуванням причин повернення у строк, передбачений для її реєстрації (10-ть днів ). Законодавство не передбачає можливість продовження чи поновлення цього строку - строк присічний . Повернення Декларації може бути оскаржено замовником до суду . Після усунення недоліків, що спричинили повернення декларації, замовник (уповноважена ним особа) може повторно звернутися до органу державного архітектурно-будівельного контролю для реєстрації декларації. Натомість позивачці Декларація про готовність об`єкта до експлуатації не поверталась, а була зареєстрована, що свідчить про те, що при подачі такої у грудні 2016 року відповідач не виявив жодних порушень. Позапланова перевірка може проводитись протягом 3-х місяців з дня подачі зазначених документів. Всупереч Порядку №553 дана перевірка проведена через один рік . В оскаржених рішенні та наказі зазначено, що підставою для скасування реєстрації Декларації є такі факти: назва об`єкта будівництва у Декларації від 06.12.2016 року ЗК № 142163411002 «Прибудова до будинку» суперечить назві у Дозволі на виконання будівельних робіт № 1488 від 01.10.2008 року, виданого Інспекцією ДАБК у Закарпатській області- «Завершення реконструкції власної квартири [ADDRESS] »; проектувальник та авторський нагляд у Декларації зазначено [PERSON] , а у Дозволі - [PERSON] ; генпідрядником у Декларації зазначено [PERSON] , а у Дозволі - [PERSON] . Відповідач вважає, що в цих документах вказано на розбіжності у назві будівельних робіт по об`єкту - добудова чи реконструкція власної квартири, розбіжність в особах, що виступали проектувальником та вели авторський нагляд, розбіжності в особі генпідрядника, які відповідач називає недостовірними даними. З таким висновком не можна погодитись за таких підстав. Будівництво (добудова) 2-х кімнат на 1-му поверсі завершено у 2008 році. На момент початку та завершення будівельних робіт по добудові (реконструкції) діяли Відомчі будівельні норми - ВСН 61-89(р) "Реконструкция и капитальный ремонт жилых домов. Нормы проектирования" , які не застосовуються на території України з 1 січня 2010 року. Відповідно до Відомчих будівельних норм - ВСН 61-89(р), які діяли на момент будівництва та видачі Дозволу на виконання будівельних робіт із завершення реконструкції власної квартири, реконструкція житлового будинку це : «изменение планировки помещений, возведение надстроек. встроек, пристроек, а при наличии обоснований - частичную разборку здания; повышение уровня инженерного оборудования, включая наружные сети (кроме магистральных); замену изношенных и морально устарелых конструкций и инженерного оборудования на современные, более надежные и эффективные, улучшающие зксплуатационные показатели жилого дома; улучшение архитектурной выразительности здания, а также благоустройство прилегающей территории» . На даний час діють ДБН В.3.2-2-2009 "Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт", у п. 3 «Терміни та визначення понять» яких зазначено: Прибудова - вид реконструкції, при якій збільшується площа забудови житлового будинку шляхом створення нових приміщень, що безпосередньо прилягають до зовнішніх стін будинку. Надбудова - вид реконструкції, при якій збільшується площа житлового будинку шляхом улаштування над його верхнім поверхом одного або декількох додаткових поверхів. Отже, прибудова (добудова) до житлового будинку - це вид реконструкції, це складова частина реконструкції будинку. Тому якщо говоримо, що проводиться прибудова (добудова) до будинку, то розуміється - реконструкція. Тому немає неправдивих відомостей у вислові прибудова чи реконструкція. У Дозволі на виконання будівельних робіт за 2008 рік зазначено «завершення реконструкції власної квартири [ADDRESS] », а у Декларації за 2016 рік «Прибудова до будинку». Реконструкція - поняття широке, воно включає в себе і прибудову і надбудову і зміну площ тощо. Зокрема. Станом на 2008 рік позивачкою було проведено прибудову, надбудову до житлового будинку [ADDRESS] , а також зміну планіровки приміщень : приміщення кухні переобладнано під санвузел, приміщення підсобного приміщення (комори) переобладнано на коридор, дві малі житлові кімнати переобладнано у одну - велику кімнату. Весь цей об`єм робіт , який включав прибудову, надбудову і зміну планіровки приміщень називається «реконструкцією». Оскільки прибудова до будинку є реконструкцією, то назва об`єкту словом «реконструкція» чи словом «прибудова» не є неправдивою інформацією та не є підставою для скасування Декларації. Щодо розбіжностей (заміни) у Дозволі та у Декларації особи проектувальника та особи, яка веде авторський нагляд , генпідрядника суд зазначає наступне. Відповідно до ч. 2 ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» У разі , якщо після видачі дозволу на виконання будівельних робіт відбулася зміна найменування замовника та/або генерального підрядника, та/або генерального проектувальника, та/або підрядника у зв`язку із зміною типу акціонерного товариства або у зв`язку з перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство, у декларації про готовність об`єкта до експлуатації, яка подається для реєстрації, вказується нове (змінене) найменування зазначених осіб (якщо згідно з формою декларації їх необхідно вказувати) із зазначенням того, що зміна найменування відбулася у зв`язку із зміною типу акціонерного товариства або у зв`язку з перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство. За наявності такого зазначення в декларації про готовність об`єкта до експлуатації орган державного архітектурно- будівельного контролю не має права повертати таку декларацію з підстави різного найменування зазначених осіб у декларації про початок виконання будівельних робіт і в декларації про готовність об`єкта до експлуатації. У поданій Декларації (її формі) немає спеціальної графи про необхідність вказати на зміну цих осіб. З цієї підстави орган державного архітектурно-будівельного контролю не має права скасовувати Декларацію . Відповідно до форми Декларації позивачкою вказано найменування всіх осіб, в тому числі і змінених. Якщо у формі Декларації таких вимог немає, то зміна осіб не може бути підставою для скасування Декларації. Крім того, для реєстрації декларацій за декларативним принципом подання замовником будівництва інших документів, окрім двох примірників заповненої декларації відповідної форми законодавством не передбачено. У разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю наведених у декларації недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до ст. 391 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовнику (його уповноваженій особі) протягом одного робочого дня з дня такого виявлення. Однак, під час реєстрації Декларації позивачку не було повідомлено про те, що виявлено недостовірні дані. У випадку виявлення недостовірних даних у Декларації, відповідач не мав права її скасовувати. У Законі та Порядку чітко зазначено, що реєстрація Декларації може бути скасована у разі виявлення недостовірних даних у зареєстрваній Декларації, а не у Декларації та Дозволі на виконання будівельних робіт. П. 5 ст. 35 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено випадок, коли замовник повідомляє орган ДАБК про зміну осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду: « У разі якщо право на будівництво об`єкта передано іншому замовнику або змінено осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, замовник протягом трьох робочих днів повідомляє про такі зміни відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю». Виходячи з наведеної норми права, позивачка, як фізична особа, не повинна була повідомляти відповідача про зміну осіб, що ведуть авторський нагляд, проектувальника та генпідрядника. Таким чином суд приходить до висновку, що відповідач приймаючи оскаржені рішення та наказ діяв не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачені законодавством, у зв`язку з чим не можна вважати обґрунтованим та правомірним прийняття оскаржуваних рішень, що є підставою для їх скасування. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З матеріалів справи вбачається, що позивачка сплатила 768,40 грн судового збору, а відтак, з урахуванням вищенаведеного понесені позивачкою судові витрати підлягають стягненню з відповідачів у рівних частинах з кожного. На підставі викладеного,

Outcome: approved