Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-10 00:00:00

Публічне акціонерне товариство «Миколаївобленерго» (далі - ПАТ «Миколаївобленерго») звернулося до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування збитків, спричинених безобліковим споживанням електричної енергії. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що [PERSON] є споживачем електричної енергії, яку постачає ПАТ «Миколаївобленерго» за адресою: [ADDRESS]. За даною адресою відкрито особовий рахунок на ім'я [PERSON], яка померла, а відповідач, в порушення п.7 Правил користування електричною енергією для населення, до філії за переоформленням особового рахунку не звертався. 02.09.2016 року представниками позивача при здійсненні технічної перевірки дотримання відповідачем Правил користування електричною енергією для населення (далі - Правила) за вищевказаною адресою було складено Акт про порушення за №S 3602, яким встановлено самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника схованою електропроводкою без приладу обліку, що неможливо виявити при контрольному огляді приладу обліку. 07 жовтня 2016 року зазначений акт розглянуто комісією ПАТ «Миколаївобленерго» у присутності відповідача та прийнято рішення про проведення розрахунку вартості та обсягу електричної електроенергії недооблікованої приладом обліку відповідача внаслідок порушення ПКЕЕН та нараховано в період з 27.01.2016 року по 02.09.2016 року збитки в сумі 13 646,77 грн. Посилаючись на викладені обставини, ПАТ «Миколаївобленерго» і просило про задоволення позову, та стягнення 1 378 грн. на відшкодування судового збору. У судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги у повному обсязі, та пояснила наступне. Перевірка контролерами проводилась на підставі наряду, який однак вона не може надати суду, при проведенні перевірки споживач був присутній, однак від підпису в акті відмовився, що підтверджено підписами контролерів, допитати яких немає можливості, оскільки на даний час вони звільнені.На момент проведення перевірки лічильник був знятий, яким чином проводилась крадіжка електроенергії пояснити суду не може, оскільки не є фахівцем. При цьому, представник позивача також пояснила суду, що експертиза не проводилась, акт звірки зняття показань електролічильника проводилося у серпні 2010 року. Відповідач позов не визнав, посилаючись на наступне. У 2013 році померла його мати - [PERSON], яка була власницею будинку [ADDRESS]. Договір на користування електричною енергією не заключав, оскільки в будинку не проживає, хоча там зареєстрований,свідоцтво про право власності в порядку спадкування після смерті матері не отримував. В момент перевірки в будинку не знаходився, так як був на роботі. При цьому вважає, що акт, складений позивачем не відповідає вимогам закону та не підтверджує факту скоєння саме ним самовільного підключення електроустановки, належних доказів цьому позивач не надав. Судом встановлено наступне. [PERSON] на праві власності належав будинок [ADDRESS]. В даному будинку зареєстрований також [PERSON] З нею був заключений договір №38539034 про користування електричною енергією. [INFO] [PERSON] померла. За випискою із особового рахунку за даною адресою вбачається, що акт звірки проведено 26.08.2010 року. Станом на 1.11.2016 року вказана відсутність споживання електричної енергії, та відсутні нарахування за споживання. Свідоцтво про право власності в порядку спадкування після смерті матері відповідач не отримував, договір на користування електричною енергією не заключав, особовий рахунок на своє ім'я не відкривав. 27.01.2016 року представниками ВАТ "Миколаївобленерго" складено акт на [PERSON] за самовільне підключення електроустановок та електропроводки до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника схованою електропроводкою без приладу обліку, з порушенням схеми обліку, що неможливо виявити при контрольному огляді приладу обліку. При цьому був знятий електролічильник та опломбований. 09.03.2016 року комісією, яка була проведена без участі [PERSON], прийнято рішення про нанесення збитків в розмірі 10331,11 грн., що є реально спожитою та несплаченою електроенергією. Розрахунок проведений за період 27.07.2015 року по 27.01.2016 року. 02.09.2016 року складений акт S3602, згідно якого у порушення вимог ст. 42 ПКЕЕН, було виявлено самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі електропостачальника відкритою електропроводкою без приладу обліку з порушенням схеми обліку, що неможливо виявити при огляді. До даного акту не додане розпорядження про проведення перевірки, та не надано воно і до суду позивачем. До акту не надана схема приєднання електропроводки, не вказано місце роз положення, не приєднаний провід( як доказ ). У даному акті є відмітка про відмову [PERSON] від підпису, та повідомлення про розгляд даного акту 22.09.2016 року. 05.09.2016 року направлено повідомлення про розгляд акту на комісії 25.09.2016 року. Рішенням комісії від 07.10.2016 року проведено розрахунок вартості та обсягу електричної енергії недооблікованої приладом обліку на суму 13 646,77 грн. за період з 27.01.2016 року по 02.09.2016 року. Розрахунок проведений за формулою 2.7 Методики. 10.10.2016 року, [PERSON] направив заяву на ім'я начальника ВАТ "Миколаївобленерго", в якому вказав, що ніяких актів не отримував, 02.09.2016 року при складанні акту не був присутній, хоча там є відмітка , що від підпису відмовився, в будинку не проживає. За даними трудової книжки на момент 02.09.2016 року [PERSON] працював у ТОВ "Варварівський зерновий комплекс " та за графіком роботи 02.09.2016 року, знаходився на робочому місці з 08.00 до 17 години. За змістом п.1 ст.6, ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, ст.1 Першого протоколу до Конвенції кожен має право на розгляд його справи упродовж розумного строку судом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру. Кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. Відповідно до ст.ст.1,3 ЦК України, ст.ст.2,4-5,12-13,19 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави, що виникають з цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також справ, розгляд яких, в порядку цивільного судочинства, прямо передбачено законом. При цьому, в порядку цивільного судочинства, виходячи із його загальних засад про неприпустимість свавільного втручання у сферу особистого життя людини; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність, перш за все регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників. Кожна особа, а у випадках, встановлених законом, органи та особи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси, мають право в порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів; або прав, свобод та інтересів інших осіб, інтереси яких вони захищають, державних чи суспільних інтересів. Частина 1 ст.15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства (ч.2 ст.15 ЦК України). В силу ч.1 ст.11 ЦК України, цивільні права та обов'язки виникають, змінюються і припиняються із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки. Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються положеннями ст.714 ЦК України, ст.ст.24-27 Закону України «Про електроенергетику» від 16 жовтня 1997 року (з наступними змінами та доповненнями), а також нормативно-правовими актами в сфері електропостачання. За змістом ст.ст.2-4,11 Закону України «Про електроенергетику» від 16 жовтня 1997 року (з наступними змінами та доповненнями) він є спеціальним законом, який регулює відносини в електроенергетиці та має особливості, викликані об'єктивними умовами функціонування цієї галузі, тому саме його положення та прийняті на його основі Правила та інші нормативно-правові акти мають пріоритетне значення в сфері регулювання відносин щодо електропостачання. Постачання фізичним особам електроенергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією. Разом з тим, в силу ст.11 ЦК України, за відсутності письмового договору про користування електричною енергією, факт відкриття особового рахунку, видача книжки та постачання електричної енергії вважається фактичним укладенням договору на умовах, передбачених Законом України «Про електроенергетику» від 16 жовтня 1997 року. Виходячи з положень ст.ст.6,626-631,526 ЦК України укладений договір є обов'язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. За правилами ст.611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Нормою ч.4 ст.26 Закону України «Про електроенергетику» від 16 жовтня 1997 року (з наступними змінами та доповненнями), передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електричною енергією для населення від 26 липня 1999 року №1357. Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» встановлено, що до правопорушень в електроенергетиці, зокрема, віднесено крадіжку електричної енергії та пошкодження приладів обліку. Положеннями пункту 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 № 1357 (далі - Правила), визначено перелік порушень, за які споживач несе відповідальність згідно із законодавством. Відповідно до абзацу першого пункту 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. Порядок складення актів про порушення Правил визначено пунктом 53 Правил та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562 (зі змінами) (далі - Методика). Відповідно до положень пункту 4.5 Методики працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов'язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. При цьому, відповідно до примітки додатка 3 до Методики, у разі відмови споживача або представника споживача, в присутності якого було складено акт про порушення, від підпису цього акта, в рядку "Споживач або представник споживача (у разі порушення ПКЕЕ)" зазначається: "Від підпису відмовився". Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали не менше ніж три представники енергопостачальника. Факт повідомлення споживача про зазначене у пункті 4.5 Методики право може бути зафіксоване у цій графі акта. При цьому згода або не згода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення (пункт 4.8 Методики). Слід зазначити, що факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою. Таким чином, у разі виявлення у споживача порушення Правил, складення Акта про порушення Правил, є обов'язком енергопостачальника. Згода або не згода споживача із вказаною у акті про порушення інформацією фіксується енергопостачальником в Акті. При цьому споживач має право зазначати свої зауваження до складеного акта. У разі якщо споживач погоджується із вказаним в акті порушенням та відмовляється від проведення експертизи приладу обліку електричної енергії, про це споживачем має бути зроблений відповідний запис у графі «Зауваження до складеного акта» або «Додаткові відомості». Одним з обов'язків енергопостачальника відповідно до положень пункту 38 ПКЕЕН є проведення планової повірки, ремонту і заміни приладів обліку в терміни, встановлені нормативно-технічними документами та договором. У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 1 пункту 3.1 Методики, а саме пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками про повірку приладів обліку, нарахування збитків за актом про порушення не здійснюється у випадку порушення енергопостачальником термінів повірки приладів обліку. Відповідно до положень пункту 3.1 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5 - 7 цього пункту, Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. Якщо з будь-яких причин енергопостачальником не буде вказано в акті про порушення ПКЕЕН місце (точка) підключення до відповідних мереж самовільного підключення, то енергопостачальником буде порушено положення пункту 4.7 Методики. Тому нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії по такому акту про порушення є неправомірним. У разі якщо споживачем не надано дозволу на частковий демонтаж оздоблювальних матеріалів для визначення місця підключення, в акті про порушення має бути на це указано. При цьому правомірність нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії по такому акту має вирішуватися у судовому порядку. Окремо слід зазначити, що з метою запобігання розкраданню електричної енергії енергопостачальник може встановити на прилади обліку електричної енергії споживача індикатори, які спроможні фіксувати вплив фізичних полів на прилад обліку електричної енергії, в тому числі, постійного магнітного поля, електромагнітного поля високої частоти тощо. Індикатори встановлюються за умови, що вони сертифіковані (у разі встановлення приладів обліку з вмонтованим індикатором - атестовані) в установленому законодавством порядку. При цьому факт установлення індикаторів має бути зафіксований в акті про пломбування, що підтверджує факт установлення таких індикаторів на прилади обліку та передачу таких приладів обліку, пломб та індикаторів на збереження. Таким чином, у разі виявлення випадків фіксації порушень індикатором, який спроможний фіксувати вплив на прилад обліку електричної енергії фізичних полів, енергопостачальник для визначення обсягу та вартості недооблікованої електричної енергії може застосовувати Методику, якщо цей індикатор сертифікований (атестований у разі встановлення приладів обліку з вмонтованим індикатором) в установленому законодавством порядку та у разі наявності акта про пломбування. Слід зазначити, положеннями пункту 3.1 Методики встановлено, що факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою. Крім того, до отримання енергопостачальником результатів експертизи ця Методика не застосовується (абзац дванадцятий пункту 3.1 Методики). Однак вплив на прилад обліку предметами, що є джерелом фізичного поля, не пов'язане з пошкодженням пломб та/або приладів обліку. Таким чином, при виявленні представниками енергопостачальника порушенння ПКЕЕН в частині факту фіксації індикатором впливу фізичних полів на прилад обліку електричної енергії проведення експертизи Методикою не передбачено, оскільки зазначене порушення не пов'язане з пошкодженням пломб та/або приладів обліку. Пунктом 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 № 122 (далі - Порядок), встановлено, що обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ. Разом з тим, відповідно до положень пункту 6 Порядку, у разі відмови споживача відшкодувати збитки підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку. НКРЕ звертає увагу енергопостачальників на необхідність дотримання вимог Методики при складенні Актів про порушення. Так, зокрема, положеннями пункту 4.7 Методики передбачено, що в акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Таким чином, з урахуванням положень Методики, в акті має міститися інформація та опис порушення, яке було виявлене на момент складення акта про порушення, а також необхідні дані для визначення згідно з Методикою обсягу та вартості не облікованої електричної енергії. Враховуючи зазначене, у разі невідповідності складених Актів про порушення ПКЕЕН вищенаведеним положенням Методики, енергопостачальники мають привести свої дії по відношенню до споживачів у відповідність до вищенаведених вимог законодавства шляхом скасування нарахувань по Актах та повідомлення споживачів, про що НКРЕ має бути надана інформація за відповідною формою. У відповідності до п. 1.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006 року №562, енергопостачальником з метою запобігання розкраданню електричної енергії на прилади обліку електричної енергії споживача можуть бути встановлені індикатори дії впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (далі - індикатори). Згідно п.п. 5,6,7 п. 2.1 Методики самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника; підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку; підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими приладами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку. Пунктами 2.6, 2.7, 2.8, 2.9, 2.10 Методики передбачено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 5 пункту 2.1 цієї Методики, та за умови відсутності Договору або в разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2.1 цієї Методики, у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W , кВт.год), розраховується за формулою. У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 5 пункту 2.1 цієї Методики, та за наявності Договору величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W, кВт.год) визначається за формулою. У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 6 пункту 2.1 цієї Методики, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії визначається за формулою У разі виявлення у споживачапорушень, зазначених у підпункті 7 пункту 2.1 цієї Методики, розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення розраховується за формулою (2.7) Методики. У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 4 пункту 2.1 Методики, покази розрахункового засобу обліку не враховуються. Цей засіб обліку замінюється на повірений та опломбований Держспоживстандартом України та електропередавальною організацією. Після відновлення обліку за результатами контрольного зняття показів за 10 - 30 діб визначається середньодобовий обсяг надходження або віддачі електричної енергії через відновлений засіб обліку. На підставі контрольних показів усіх інших засобів обліку, що враховують обсяг електричної енергії, переданої мережами споживача, розраховується середньодобове надходження та віддача електричної енергії в кожній точці обліку. Дані інших засобів обліку, що використовуються для розрахунку, беруться за період порушення (п. 2.10 Методики).. У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі ( п. 3.1 п.п.7 абз. 6 Методики). Згідно п. 3.3 п.п. в) Методики у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричної мережі після припинення електропостачання у зв'язку з порушенням ПКЕЕН ( 1357-99-п ) - із дня припинення електропостачання електроустановки споживача до дня повторного припинення електропостачання, але не більше ніж за три роки. У відповідності до п. 3.6 Методики, разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 7 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W (кВт.год) визначається за формулою доб.с.п.(2.7) Методики. Відповідно до ст. 2 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів від 26.07.1999 року №1357: - самовільне підключення - споживання електричної енергії без укладення з електропостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил; - підключення до електричної мережі - виконання операції комутації в місцях контактних з'єднань електропроводки з метою подачі напруги на електроустановку (електроустановки); - технічна перевірка - виконання комплексу робіт із метою визначення відповідності стану засобу обліку та/або таврування, параметрів часових зон чи роботи керуючої програми; відповідності стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку цим Правилам та іншим нормативно-правовим актам; виявлення самовільного підключення, використання "штучного нуля", порушення роботи засобу обліку електричної енергії. Згідно п. 6.41 ПКЕЕ, у разі виявлення під час огляду або технічної перевірки порушень цих Правил, оформляється акт, в якому мають бути зазначені зміст виявленого правопорушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил, та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недорахованої електроенергії та суми завданих збитків. При цьому в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення необхідних порушень. За п. 6.42, споживач має бути повідомлений не менш ніж за 5 днів до призначення засідання комісії. Статтею 42 Правил передбачено, що побутовий споживач електричної енергії зобов'язаний: - дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; - забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; - забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об'єкті побутового споживача; - невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; - оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; - узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; - вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку; - надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показам засобу обліку; - забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об'єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки; - не перешкоджати обрізуванню гілок дерев, які ростуть на території, що належить побутовому споживачу, для забезпечення відстані не менше 1 метра від проводів повітряної лінії електричної мережі напругою 0,4 кВ та на відстані 2 м для електричних ліній напругою 10 кВ; - не пізніше ніж за 7 днів до припинення користування електричною енергією у квартирі або на іншому об'єкті письмово повідомити енергопостачальника про розірвання договору та розрахуватися за спожиту електричну енергію, включаючи день виїзду. Відповідно до п.48 Правил користування електричною енергією для населення, побутовий споживач несе відповідальність перед енергопостачальником за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень Згідно вимог ст.ст.76-77 ЦПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. При цьому, обов'язок із доказування необхідно розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб'єктивного права, що має за меиу усунення невизначеності яка виникає у правовідносинах у разі неможливості достовірно з'ясувати обставини, які мають значення для справи. Враховуючи вище викладене в совокупності, суд приходить до висновку, що акт не містить складу порушення відповідачем вимог ст.42 ПКЕЕН, не вилучені докази порушення, не долучені до матеріалів справи, при засіданні комісії не усунуті всі недоліки, не дана їм оцінка. При цьому, сам суб'єкт даних правовідносин допустив порушення Правил, та у місячний строк не вирішив питання щодо повернення лічильника, заключення договору чи відключення даного домоволодіння. Наявні порушення не спростовують заперечень відповідача, щодо відсутності такого порушення з його боку. Не доведено позивачем і наявність збитків, оскільки не враховано на момент складання акту наявність споживання електроенергією та наявність боргу. За такого, позов задоволенню не підлягає. На підставі вимог ст. 141 ЦПК України, судові витрати розподілу не підлягають.

Outcome: dismissed