Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-23 00:00:00

Позивач - [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідачів [PERSON] , [PERSON] (місце проживання: [ADDRESS] ) про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири, мотивуючи позовні вимоги тим, що їй на праві власності належить квартира [ADDRESS] . Поверхом вище в квартирі [ADDRESS] проживають відповідачі [PERSON] , [PERSON] . Починаючи з 2003 року її квартиру неодноразово було залито водою з вини відповідачів, в результаті чого сталося замокання стелі та стін у ванній кімнаті та кухні, що підтверджується актами від 31.08.2015 р. та 05.04.2016 р. Згідно акта від 31.08.2015 р. комісією ПП «Регіон-Центр» в складі техніка-оглядача [PERSON] ., майстра [PERSON] та слюсаря-сантехніка [PERSON] обстежено кв. №20 , де мешкає сім`я [PERSON] та з`ясовано, що 27.08.2015 р. був прорив водопровідного стояка в перекритті над кухнею кв.№ 16 . Заявниця в той же час перекрила водопостачання на аварійному стояку вентилем, який знаходиться в підвалі. 28.08.2015 р. сантехніком ПП «Регіон-Центр» був ліквідований прорив мережі. Під час візуального огляду кв.№ 16 виявлено мокрі плями в коридорі на стелі пляма площею до 0,5 кв.м., на стіні до 1,5 кв.м., в кухні пляма на стіні площею до 1 кв.м. 05.04.2016 року її квартиру знову було залито водою з вини відповідачів, про що складено акт комісією ПП «Регіон-Центр» у складі техніка-оглядача [PERSON]., майстра поточного ремонту [PERSON] та слюсара-сантехніка [PERSON] , за її зверненням була обстежена квартира з приводу чергового заливу з кв. № 20 , відповідачами [PERSON] та [PERSON] Під час огляду кухні кв. № 16 виявлені на стіні мокрі плями площею до 0,5 кв.м. під стелею, що свідчить про залив з кв. № 20 . При огляді інженерних мереж та сантехприладів в кв. № 20 витоків не виявлено. Під ванною в куті на підлозі спостерігаються мокрі плями, що свідчить про залив підлоги. Вказує, що ймовірна причина наявності мокрих плям є необережне користування мешканцями кв. № 20 змішувачем з гнучким шлангом. Навколо ванни між стіною та ванною є щілина через яку під час необережного користування змішувачем пройшло протікання води і залив стіни (через перекриття) в кв. № 16. Черговий даний залив стіни на кухні в кв. № 16 є побутовим з вини мешканців кв. № 20 та комісія рекомендувала вирішувати питання усунення наслідків заливу (або відшкодування матеріальних збитків завданих мешканцями кв.№20) згідно чинного законодавства через суд. Зазначає, що залиття її квартири не є поодиноким випадком, що підтверджується актами від 28.02.2003 р., 19.04.2005 р., 31.10.2006 р. 12.08.2016 року з метою відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири, нею було подано позовну заяву до Шевченківського районного суду м. Чернівці та рішенням Шевченківського районного суду м. Чернівців від 03.03.2017 р. було частково задоволено її позов до [PERSON] , [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири, а саме: стягнуто з відповідачів [PERSON] та [PERSON] матеріальну шкоду у розмірі - 3672,00 грн.; витрати за оплату послуг адвоката у розмірі - 3000,00 грн. та судовий збір у розмірі - 551,20 грн. Рішенням Апеляційного суду Чернівецької області від 11.05.2017 р. рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 03.03.2017 р. скасовано з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог у зв`язку з недоведеністю розміру завданої шкоди та встановлено, що предметом позовних вимог було відшкодування шкоди внаслідок неодноразового залиття відповідачами квартири, зокрема стягнення шкоди внаслідок залиття, яке мало місце 05.04.2016 р. Згідно акту ПП «Регіональний центр» від 05.04.2016 р. залиття в її квартирі мало місце на стіні під стелею кухні розміром 0,5 кв.м. Визначаючи розмір завданих збитків на замовлення [PERSON] , який не був стороною у справі, експерт встановив місце заливу та включив до пошкоджених внаслідок залиття площ приміщення за актом від 31.08.2015 р., який взагалі не був предметом вимог. В подальшому, обстежуючи пошкоджені залиттям приміщення та визначаючи розмір завданих збитків, експерт визначив приміщення коридору № 16-1, коридору № 16-2 та ванної кімнати № 16-3, які взагалі не були пошкоджені внаслідок залиття за актом від 05.04.2016 р., тобто висновок експерта не містить інформації щодо предмета доказування, є неналежним доказом, який взятий судом першої інстанції за основу. У зв`язку із відсутністю у висновку експерта відповідей стосовно розміру шкоди, завданої кожним затопленням окремо, вона звернулась до суду з даним позовом. Актами про залиття квартири також встановлено, що затоплення її квартири відбувалось з вини відповідачів, мешканців квартири [ADDRESS] . Згідно раніше виготовленого висновку експерта вартість відновлювальних робіт по усуненню наслідків залиття квартири [ADDRESS] складає 3672,00 грн. Оскільки, раніше виконана експертиза вже не є актуальна, то у подальшому нею буде заявлено клопотання про призначення судової експертизи, на вирішення якої будуть поставленні запитання про вартість відновлювального ремонту внаслідок залиття, згідно двох актів від 31.08.2015 р. та 05.04.2016 р. та кожного окремо. Посилаючись на норми законодавства, просить стягнути з [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] на користь [PERSON] , [INFO] : матеріальну шкоду, що складає вартість відновлювальних робіт по усуненню наслідків залиття квартири [ADDRESS] у розмірі згідно висновку судової будівельно- технічної експертизи 3672,00 грн. Стягнути із [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] на користь [PERSON] , [INFO] судовий збір в розмірі - 704,80 грн. Просила заявлені позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. 15.02.2019 року позивачем [PERSON] та в її інтересах представником, адвокатом Волос С.І. подано заяву суду про збільшення позовних вимог, відповідно до якої, просить стягнути із [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] 9232,8 грн., що складається з: матеріальної шкоди, що складає вартість відновлювальних робіт по усуненню наслідків залиття квартири [ADDRESS] у розмірі 5328,00 грн. згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи; вартості проведення судової будівельно-технічної експертизи у розмірі 3200,00 грн.; судового збору у розмірі 704,80 грн. 21.03.2019 року позивачем [PERSON] та в її інтересах представником, адвокатом Волос С.І. подано про збільшення позовних вимог, відповідно до якої просить стягнути із [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] суму судових витрат у розмірі 7654,80 грн., що складається з: витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 3750,00 грн., витрати на проведення експертизи в розмірі 3200,00 грн., судового збору в розмірі 704,80 грн. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про дату та час розгляду справи була повідомлена належним чином, про поважні причини неявки суд не повідомила, надала право представляти її інтереси в суді, представнику, адвокату Волос С.І., який в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, в наданих суду поясненнях посилався на обставини зазначені в позовній заяві; просив збільшені позовні вимоги задовольнити. Відповідач [PERSON] та в її інтересах представник, адвокат Явіц В.Й. в судовому засіданні позовні вимоги не визнали. Відповідач пояснила, що залиття квартири [ADDRESS] відбулося не з її вини, у неї прориву водопостачання не було, які б призвели до залиття квартири №16 яка знаходиться поверхом нижче, а тому просила відмовити в задоволенні позовних вимог. Вивчивши матеріали справи, розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно дослідивши і оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків. Згідно ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Частиною 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 р. №2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції", роз`яснено, що відповідно до статей 55, 124 Конституції України та статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. У п.33 рішення ЄСПЛ від 19.02.2009 року у справі "Христов проти України", суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. У справі Bellet v. France, Суд зазначив, що"стаття 6 § 1 Конвенції, містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права". Судом, належними доказами по справі встановлено факти і відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за звернення особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. У ст. 12 ЦПК України, говориться, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 1 ст. 1192 ЦК України, з врахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Пункт 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.92 року N 6 "Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди" роз`яснює, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Зокрема судом досліджено, що позивачу [PERSON] на праві власності належить квартира [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу квартири від 23.06.2000 року, посвідченого державним нотаріусом Першої чернівецької державної нотаріальної контори Прядко І.І. (а.с.15). Над квартирою [ADDRESS] , поверхом вище в квартирі [ADDRESS] проживають відповідачі [PERSON] , [PERSON] . Згідно ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року N 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року N 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку N 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Згідно акту КЖРЕП-7 огляду після заливу квартири [ADDRESS] від 28.02.2003 року комісією після обстеження встановлено, що виявлено жовті п`ятна, загальною площею до 4 кв.м. на стелі та стінах в ванній кімнаті і кухні. Зі слів матері [PERSON] - [PERSON] , 20.02.2003 року о 22.10 год. та 23.02.2003 року о 07.15 год. пройшло замокання стелі з перекриття над даним приміщенням. Вище поверхом розташовані приміщення ванної та кухні квартири №20 , де мешкає сім`я [PERSON] (головний квартиронаймач [PERSON] ). При обстеженні технічного стану інженерних мереж кв.20, слюсарем-сантехніком [PERSON] дефектів не виявлено. В журналі усних та письмових заяв від мешканців кв.20 не зареєстровано у ЖРЕП-7. Зі слів [PERSON] : на кухні та в ванній кімнаті, під час обмивання, випадково розлилася вода. Комісією зроблено висновок: залив в квартирі [ADDRESS] пройшов із-за недбалості квартиронаймачів квартири №20 ( сім`ї [ADDRESS] ) цього ж будинку. Ліквідацію наслідків заливу, комісія рахує, повинна бути відшкодована за рахунок сім`ї Корницьких. Огляд квартир проводився в присутності [PERSON] та [PERSON] (а.с.10). У відповідності до акта ПП «Регіон-Центр» від 31.10.2006 року, мешканцями квартири [ADDRESS] , власник [PERSON] внаслідок неправильної експлуатації інженерних мереж, було залито приміщення вбиральні квартири №16 , власником якої є [PERSON] . В результаті заливу на стелі в вбиральні спостерігаються мокрі жовті плями на площі один метр квадратний. На момент обстеження квартири №16, власники квартири №20 були відсутні, витоки з стелі в приміщенні вбиральні в період обстеження квартири не спостерігалися (а.с.11). Актом ПП «Регіон-Центр» від 19.04.2005 року, встановлено після обстеження квартири [ADDRESS] , що залив пройшов з квартири №20 цього ж будинку, власником якої є [PERSON] Залив пройшов у зв`язку з необережним користуванням сантехнічними приладами мешканцями цієї квартири. Внаслідок заливу в квартирі №16 залито: на кухні стеля 7 кв.м., стіни 5 кв.м.; в коридорі стеля 1,5 кв.м., стіни 3 кв.м.; в ванній стеля 3 кв.м., стіни 5 кв.м. Залив квартири №16 з квартири №20 неодноразовий. Не дивлячись на попередження сім`я Корницьких ігнорує їх. Комісія вважає, що всі збитки нанесені під час заливу в кв. №16 повинні бути відшкодовані за рахунок мешканців квартири №20 (а.с.12). Відповідно до акту ПП «Регіон-Центр» від 05.04.2016 року, встановлено після обстеження квартири [ADDRESS] , що під час огляду кухні квартири №16 виявлені на стіні мокрі плями площею до 0,5 кв.м. під стелею, що свідчить про залив з квартири №20 . При огляді інженерних мереж та сантехнічних приладів в квартирі №20 витоків не виявлено. Під ванною в куті на підлозі спостерігаються мокрі плями, що свідчить про залив підлоги. Ймовірна причина наявності мокрих плям є необережне користування мешканцями квартири №20 змішувачем із гнучним шлангом. Навколо ванни між стіною та ванною є щілина через яку під час необережного користування змішувачем пройшло затікання води і залив стіни (через перекриття) в квартиру №16. Комісія вважає, що черговий даний залив стіни на кухні в квартирі №16 є побутовим з вини мешканців квартири №20 . [PERSON] в черговий раз рекомендовано вирішувати питання усунення наслідків заливу (або відшкодування матеріальних збитків завданих мешканцями квартири №20 ) згідно чинного законодавства через суд (а.с.13). Із акту ПП «Регіон-Центр» від 31.08.2015 року, встановлено після обстеження квартири [ADDRESS] , що 27.08.2015 року був порив водопровідного стояка в перекритті над кухнею квартири №16. Заявниця ( [PERSON] ) в той же час перекрила водопостачання на аварійному стояку вентилем, який знаходиться в підвалі. 28.08.2015 року сантехніком ПП «Регіон-Центр» був ліквідований порив мережі. 31.08.2015 року під час комісійного обстеження в кв. №20 витоків не виявлено (а.с.14). Судом з`ясовано, що з приводу відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири, позивач вже зверталася із позовом до суду, з посиланням на акт ПП «Регіон-Центр» від 05.04.2016 року, відповідно рішенням Апеляційного суду Чернівецької області від 11.05.2017 р. рішення Шевченківського районного суду м. Чернівці від 03.03.2017 р. скасовано з ухваленням нового рішення, яким відмовлено у задоволенні позову [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири, яке набрало законної сили (а.с.8-9). Ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівці від 11.07.2018 року закрито провадження у справі за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири - в частині позовних вимог про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири, яке зафіксоване актом комісії ПП «Регіон-Центр» 05.04.2016 року (а.с.58-59), оскільки судом вже прийнято рішення у справі, яке набрало законної сили. Крім наведеного, ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівці від 30.07.2018 року, клопотання позивача [PERSON] та в її інтересах представника, адвоката Ісопчука В.В. про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи задоволено, оплату за проведення експертизи покладено на позивача [PERSON] (а.с.66), проте листом №83/1 від 02.11.2018 року судовий експерт Лещишин В.В. повернув справу до суду без виконання експертизи у зв`язку з не виконанням позивача [PERSON] зобов`язання по оплаті вартості робіт за проведення експертизи (а.с.68). Відповідно до ухвали Шевченківського районного суду м. Чернівці від 30.07.2018 року, клопотання позивача [PERSON] та в її інтересах представника, адвоката Волос С.І. про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи задоволено частково (а.с.98). На виконання ухвали суду від 30.07.2018 року судовим експертом [PERSON]. складено судову будівельно-технічну експертизу, згідно висновку №492 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 08.01.2019 року, на час дослідження в приміщеннях житлової квартири [ADDRESS] наявні ознаки залиття: в приміщенні коридору 16-1 площею 3,9 кв.м. - плями водяного походження на стелі та стіні; в приміщенні кухні 16-2 площею 11,0 кв.м. - плями водяного походження на стіні. В акті ПП «Регіон-Центр» від 31.08.2015 року (а.с.14) про обстеження квартири [ADDRESS] з приводу заливу з квартири №20 того ж будинку вказано, що під час візуального огляду квартири №16 виявлено мокрі плями: в коридорі на стелі пляма площею до 0,5 кв.м., на стіні до 1,5 кв.м.; в кухні пляма на стіні площею до 1,2 кв.м. Вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких є необхідне в квартирі [ADDRESS] для усунення пошкоджень внаслідок її залиття згідно акта ПП «Регіон-Центр» від 31.08.2015 року становить 4440,00 грн. без ПДВ, або 5328,00 грн. з ПДВ (а.с.103-115). Вказані досліджені докази є спів мірними і з показами свідків. Так, свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що він працював майстром ПП «Регіон-Центр» та був присутній при комісійному обстеженні при складанні акта від 31.08.2015 року, яким встановлено після обстеження квартири [ADDRESS] , що 27.08.2015 року був порив водопровідного стояка в перекритті над кухнею квартири №16 . Заявниця , мати позивача [PERSON] перекрила водопостачання на аварійному стояку вентилем, який знаходиться в підвалі. 28.08.2015 року сантехніком ПП «Регіон-Центр» був ліквідований порив мережі. 31.08.2015 року під час комісійного обстеження в кв. №20 витоків не було виявлено. Експерт [PERSON] допитана в судовому засіданні пояснила, що на виконання ухвали Шевченківського районного суду м.Чернівці від 04.12.2018 року нею складено висновок №492 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 08.01.2019 року. На вирішення експертизи поставлено було запитання: які пошкодження завдано внаслідок залиття квартири [ADDRESS] та яка ринкова вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких є необхідне в квартирі [ADDRESS] для усунення пошкоджень внаслідок її залиття згідно акту ПП «Регіон-Центр» від 31.08.2015 року? Складеним 08.01.2019 року висновком вона відповіла на поставлене питання після обстеження приміщень житлової квартири [ADDRESS] . Розрахунок об`ємів робіт для усунення пошкоджень в приміщеннях житлової квартири [ADDRESS] був здійснений на підставі натурних вимірів та даних техпаспорта на квартиру, складений нею висновок підтримала в повному обсязі. У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 N 12/20-11-1975 "Щодо ремонту квартири після залиття" також зазначено, що при складенні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. Тобто, факт залиття квартири, характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок - залиття речей та їх орієнтовна вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов`язкової участі винної особи. Згідно ст.1166 ч.1 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За змістом вказаної статті ЦК України для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Відповідно до ст.382 ч. 2 ЦК України, всі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. Аналогічне визначення спільного майна багатоквартирного будинку міститься і в статті 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» (далі Закон № 417-VIII). Статтею 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Дослідивши надані докази вищенаведені в їх сукупності, суд з врахуванням зазначених обставин в актах, зокрема, від 28.02.2003 року, 19.04.2005 року, 31.10.2006 року, 31.08.2015 року не вбачається, що залиття квартири №16 сталося з вини відповідачів, натомість зазначено, що до залиття квартири позивачки призвели причини аварійності стояка водопостачання, у зв`язку з чим було перекрито водопостачання вентилем в підвалі будинку, зокрема, був ліквідований порив мережі; позивачем не наведено доказів, що призвели до пориву мережі та в якому саме місці квартири [ADDRESS] мав місце прорив, що призвів до залиття квартири №16 , що знаходиться поверхом нижче. Таким чином, судом встановлено, що залиття квартири №16 спричинено не діями відповідачів, крім того, наведені і в інших актах, а також показання свідка спростовують причину залиття, з яких установлено, що 31.08.2015 року, під час комісійного обстеження в квартирі [ADDRESS] , власником якої є відповідач [PERSON] , витоків не виявлено, тобто залиття відбулося поза межами вказаної квартири. Крім наведеного, відповідно досліджені акти не містять таких обов`язкових ознак, як перелік пошкодженого майна, їх орієнтовну вартість, висновок щодо встановлення вини особи відповідача у залитті, присутність відповідача при його складанні, причину залиття, акти лише містять інформацію, що залиття відбулось внаслідок пошкодження аварійності стояка водопостачання. Переліку пошкодженого майна внаслідок залиття позивачем доведено не було, суду не надано доказів існування майна та речей, розрахунку його вартості, чеків (квитанцій) його придбання, ступінь зносу матеріали справи не містять. Клопотання перед судом про призначення по справі експертизи не ставилося. Надані докази не підтверджують факту того, що позивачу заподіяна шкода саме з вини відповідачів та що дії останніх були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок. За таких обставин, суд вважає, що в судовому засіданні не встановлено в діях відповідача юридичного складу правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову. Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Статтею 58 ЦПК України, встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Бочаров проти України" (остаточне рішення від 17 червня 2011 року) суд при оцінці доказів керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом". Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних не спростованих презумпцій щодо фактів. У пункті 26 рішення ЄСПЛ у справі "Надточій проти України" та п.23 рішення ЄСПЛ у справі "Гурепка проти України №2" наголошується на принципі рівності сторін - одному із складників ширшої компетенції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом. Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність. Положення ст. 12, 13 ЦПК України, передбачають, що учасники справи, мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно грунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обгрунтованим, ухваленим відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, має відповідати завданню цивільного судочинства. Суд, оцінивши допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, приходить до висновку, що в задоволенні позовних вимог слід відмовити. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed