Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-30 00:00:00

25 вересня 2019 року до суду надійшла зазначена позовна заява, яка була розподілена судді Кондратенко О.О. На підставі розпорядження керівника апарату Шевченківського районного суду м.Києва від 09.10.2020 року та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.10.2020 року, справа надійшла в провадження судді Притули Н.Г. В позовних вимогах позивач просить: -визнати незаконним та скасувати п. 1, 2 наказу Міністерства юстиції України «Про скасування рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень» за № 3484/5 від 09.11.2018 року в частині задоволення скарги АТ «ОТП Банк» від 19.10.2018 р. за № 73-3-73-3-2/3379 та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 03.05.2018 р. № 40905681, прийняте державним виконавцем Баштанського районного відділу ДВС ГТУЮ у Миколаївській області Бомбик В.А.; від 20.05.2018р. № 41181521, прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Падалка Р.О., що стосується квартири [ADDRESS] . -визнати незаконним та скасувати п. 2 наказу Міністерства юстиції України «Про скасування рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень» за № 3484/5 від 09.11.2018 рокув частині внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про скасування записів (припинення, погашення) запису про іпотеку за № 26220747; запису про обтяження за № 26220640; запису про право власності за № 26226141; запису про відкриття розділу 1556618480000, внесеного на підставі цих рішень, що стосується квартири [ADDRESS] . -зобов`язати Міністерство юстиції України внести до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень відомості про скасування записів зроблених на підставі п.2 наказу Міністерства юстиції України за № 3484/5 від 09.11.2018 року та повернути в попередній стан відомості про те, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Вимоги обгрунтовані тим, що позивач придбав квартиру [ADDRESS] . Право власності було зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Як зазначає позивач, наприкінці грудня 2018 року від свого представника він дізнався що згідно інформації з Єдиного державного реєстру речових прав квартира належить на праві власності попередньому власнику - [PERSON] . В позовній заяві зазначається, що Міністерство юстиції України розглянуло скаргу Акціонерного товариства «ОТП Банк» та прийняло рішення про скасування реєстраційних дій внаслідок чого власником квартири значиться [PERSON] . Позивач вважає наказ відповідача «Про скасування рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень» №3484/5 від 09.11.2018 року незаконним та таким, що підлягає скасуванню оскільки позивач правомірно набув право власності на квартиру, однак при розгляді скарги АТ «ОТП Банк» було порушено пункти 9 та 10 Порядку розгляду скарг у сфері державної реєстрації, який затверджений постановою Кабінету міністрів України від 25.12.2015 року №1128 - позивача не було викликано на розгляд скарги внаслідок чого відповідачем не проведено повне та об`єктивне дослідження всіх обставин, що викладені в скарзі. 18.12.2019 року до суду надійшов відзив відповідача на заявлені вимоги в яких представник просить відмовити в задоволенні позовних вимог на тій підставі, що до Міністерства юстиції України надійшла скарга АТ «ОТП Банк» та під час її розгляду було встановлено її обгрунтованість, а тому прийнято оскаржуваний наказ. В той же час представник зазначає, що позивача було повідомлено шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Мін?юсту, а тому не порушено Порядок №1128. Позовні вимоги в частині відновлення записів в Державному реєстрі речових прав не можуть бути задоволені, оскільки діюче законодавство чітко визначає порядок дій Міністерства юстиції у випадку скасування наказу. 02.01.2020 року до суду надійшла відповідь на відзив в якій представник позивача наполягав на задоволенні позовних вимог на тій підставі, що відповідач не направляв повідомлення позивачу в м.Донецьк. Крім того, позивача не було повідомлено за місцем знаходження об`єкту нерухомого майна. Заперечення на відповідь на відзив до суду не надходили. В судовому засіданні представник позивача заявлені вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні заперечив проти задоволення позовних вимог з підстав, викладених у відзиві. Треті особи в судове засідання не з`явились, представників не направили, хоча належним чином були повідомлені про час та місце слухання справи, про поважні причини неявки в судове засідання суд не повідомили, відзив на заявлені вимоги до суду не направили. Тому суд ухвалив про подальше слухання справи у відсутність третіх осіб. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов`язок доказування покладений на сторони. Дослідивши матеріали справи, вислухавши сторони, оцінивши їх процесуальні заяви, оцінивши в сукупності надані суду докази, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог, виходячи з наступного. Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Як встановлено судом, на підставі Договору купівлі-продажу квартири від 12.05.2018 року, укладеного між [PERSON] (далі - Продавець) та [PERSON] (далі - Покупець), [PERSON] набув право власності на квартиру [ADDRESS] . Право власності [PERSON] 20.05.2018 року було зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно на підставі рішення про державнну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 41181521 від 20.05.2018 12:58:57. Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Падалка Р.О. Так, правові засади та процедура державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень регулюються Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (далі - Закон) та Порядком державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1127 (далі - Порядок №1127). Відповідно до пунктів 1 та 2 частини першої статті 2 Закону: - державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; - державний реєстр речових прав на нерухоме майно (далі - Державний реєстр прав) - єдина державна інформаційна система, що забезпечує обробку, збереження та надання відомостей про зареєстровані речові права на нерухоме майно та їх обтяження, про об`єкти та суб`єктів таких прав. За змістом частини другої та п`ятої статті 3 Закону, речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації. Державна реєстрація прав проводиться за заявами у сфері державної реєстрації прав будь-яким державним реєстратором з урахуванням вимог, встановлених абзацами першим - третім цієї частини, крім випадку, передбаченого абзацом п`ятим цієї частини. Згідно з приписами частини першої статті 4 Закону державній реєстрації, поміж іншого, підлягають право власності та речові права, похідні від права власності: право користування (сервітут); право користування земельною ділянкою для сільськогосподарських потреб (емфітевзис). Стаття 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (в редакції на час виникнення правовідносин) визначала порядок оскарження рішень, дій або бездіяльності у сфері державної реєстрації прав. Згідно з положеннями частини 1 статті 37 зазначеного Закону, рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України, його територіальних органів або до суду. Міністерство юстиції України розглядає скарги: 1) на рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав (крім випадків, коли таке право набуто на підставі рішення суду, а також коли щодо нерухомого майна наявний судовий спір); 2) на рішення, дії або бездіяльність територіальних органів Міністерства юстиції України. Частина 6 статті 37 Закону визначає, що за результатами розгляду скарги Міністерство юстиції України та його територіальні органи приймають мотивоване рішення про: 1) відмову у задоволенні скарги; 2) задоволення (повне чи часткове) скарги шляхом прийняття рішення про: а) скасування рішення про державну реєстрацію прав, скасування рішення територіального органу Міністерства юстиції України, прийнятого за результатами розгляду скарги; б) скасування рішення про відмову в державній реєстрації прав та проведення державної реєстрації прав; в) внесення змін до записів Державного реєстру прав та виправлення помилки, допущеної державним реєстратором; г) тимчасове блокування доступу державного реєстратора до Державного реєстру прав; ґ) анулювання доступу державного реєстратора до Державного реєстру прав; д) скасування акредитації суб`єкта державної реєстрації; е) притягнення до дисциплінарної відповідальності посадової особи територіального органу Міністерства юстиції України; є) направлення до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України подання щодо анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю. Рішення, прийняте за результатами розгляду скарги, надсилається скаржнику протягом трьох робочих днів з дня його прийняття. Рішення, передбачені підпунктами "а" - "в" пункту 2 частини шостої цієї статті, виконуються не пізніше наступного робочого дня після прийняття такого рішення шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру прав. Для виконання таких рішень повторне подання документів для проведення державної реєстрації прав та сплата адміністративного збору не вимагаються. Технічний адміністратор Державного реєстру прав у день надходження рішень, передбачених підпунктами "г" та "ґ" пункту 2 частини шостої цієї статті, забезпечує їх негайне виконання. Порядок розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації прав, територіальних органів Міністерства юстиції України визначається Кабінетом Міністрів України (ч.9 ст.37 Закону). Рішення, дії або бездіяльність Міністерства юстиції України та його територіальних органів можуть бути оскаржені до суду (ч.10 ст.37 Закону). Як встановлено судом, 23.10.2018 року до Міністерства юстиції України надійшла скарга АТ «ОТП Банк» на рішення, дії та бездіяльність державного реєстратора під час реєстрації та оформлення права власності на об`єкти нерухомості. В скарзі АТ «ОТП Банк» зокрема просило, визнати незаконним та скасувати рішення державного реєстратора Баштанського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області Іскяндарової А.Ф., індексний номер 41176415 від 18.05.2018 року о 19:05 про державну реєстрацію припинення обтяження №26220747 - іпотека квартири, адреса: [ADDRESS] , іпотекодавець - [PERSON] , іпотекодержатель ЗАТ «ОТП Банк» та погашено запис про дану іпотеку в Державному реєстрі іпотек №76922297; визнати незаконним та скасувати рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Падалка Р.О. щодо реєстрації права власності згідно договору купівлі-продажу квартири [ADDRESS] , серія та номер 4158, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 41181521 від 20.05.2018 12:58:57; відновити в повному обсязі вилучений запис про обтяження в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, а саме: двокімнатна квартира загальною площею 44,50 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] внесений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Русанюком З.З. Постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1128 «Про затвердження Порядку розгляду скарг у сфері державної реєстрації» затверджено однойменний Порядок (далі - Порядок №1128), який визначає процедуру розгляду відповідно до Законів України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» (далі - Закони) скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту (далі - суб`єкт оскарження), що здійснюється Мін`юстом та його територіальними органами (далі - суб`єкт розгляду скарги). Згідно з пунктом 2 Порядку №1128 для забезпечення розгляду скарг суб`єктом розгляду скарги утворюються постійно діючі комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації (далі - комісія) положення та склад яких затверджуються Мін`юстом або відповідним територіальним органом. Таким чином, Комісія з питань розгляду скарги у сфері державної реєстрації Міністерства юстиції України є повноважною щодо розгляду скарг у сфері державної реєстрації і в межах наданих їй повноважень розглянула скаргу АТ «ОТП Банк». За змістом пунктів 3 та 4 Порядку №1128 скарга на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта оскарження реєструється у день її надходження суб`єктом розгляду скарги відповідно до вимог законодавства з організації діловодства у державних органах за умови підписання її особою, яка вважає, що її права порушено (далі - скаржник), або її представником. Реєстрація скарги, поданої в електронній формі, здійснюється за умови підписання її скаржником або його представником з використанням кваліфікованого електронного підпису. Розгляд скарг здійснюється у строки, встановлені Законом України «Про звернення громадян» з урахуванням особливостей, передбачених Законами, які обраховуються з моменту реєстрації її суб`єктом розгляду скарги. Згідно з пунктом 8 Порядку №1128 під час розгляду скарги по суті комісія встановлює наявність чи відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення скаржника, зазначених у скарзі, та інші обставини, які мають значення для об`єктивного розгляду скарги, у тому числі шляхом перевірки відомостей, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно чи Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - реєстри), та у разі необхідності витребування документів, пояснень тощо у суб`єкта оскарження, і вирішує: 1) чи мало місце прийняття оскаржуваного рішення суб`єктом оскарження, чи мала місце оскаржувана дія або бездіяльність суб`єкта оскарження; 2) чи було оскаржуване рішення прийнято суб`єктом оскарження на законних підставах, чи здійснювалася дія або вчинялася бездіяльність суб`єктом оскарження на законних підставах; 3) чи належить задовольнити кожну з вимог скаржника або відмовити в їх задоволенні; 4) чи можливо поновити порушені права або законні інтереси скаржника іншим способом, ніж визначено ним у своїй скарзі (зокрема внесення шляхом виправлення технічних помилок у записах реєстрів взамін скасування рішення державного реєстратора); 5) які рішення підлягають скасуванню або які дії, що випливають з факту скасування рішення або з факту визнання оскаржуваних дій або бездіяльності протиправними, підлягають вчиненню. Пункт 9 зазначеного Порядку (в редакції на час розгляду скарги - листопад 2018 року) передбачав, що під час розгляду скарги по суті обов`язково запрошується скаржник та/або його представник (за умови якщо ним зазначено про це у скарзі), суб`єкт оскарження та інші заінтересовані особи, зазначені у скарзі або встановлені відповідно до відомостей реєстрів. Неприбуття таких осіб, яким було належним чином повідомлено про розгляд скарги, а також неотримання такими особами повідомлень про час та місце розгляду скарги з причин, що не залежать від суб`єкта розгляду скарги, не перешкоджає її розгляду. Згідно з пунктом 10 Порядку, суб`єкт розгляду скарги своєчасно, але не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги по суті, повідомляє особам, запрошеним до розгляду скарги по суті, про час і місце розгляду скарги в один з таких способів: 1) телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у скарзі); 2) шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Мін`юсту; 3) засобами електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у скарзі та/або інших документах, що додаються до скарги). Як вбачається з матеріалів справи, листом від 25.10.2018 року [PERSON] на адресу: [ADDRESS] була направлена копія скарги АТ «ОТП Банк». У листі зазначено, що повідомлення про дату, час і місце розгляду скарги буде опубліковане в рубриці «Комісія з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації» на офіційній сторінці міністерства юстиції України. В той же час суду не надано доказів направлення вказаного листа. Представник позивача в судовому засіданні заперечував факт отримання вказаного листа. Відповідач не надав суду доказів, що позивач, як заінтересована особа (власник майна) був повідомлений телефонограмою; суду не було надано доказів розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Мінюсту та дати розміщення такого оголошення; не надано доказів що позивача було викликано засобами електронної пошти. Крім того, варто зауважити, що позивач не був позбавлений можливості повідомити позивача, направивши повідомлення за місцем знаходження об`єкту нерухомості. Висновком комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації від 01.11.2018 року було прийнято рішення задовольнити скаргу. Наказом Міністерства юстиції №3484/5 від 09.11.2018 року задоволено скаргу Акціонерного товариства «ОТП Банк» від 19.10.2018 року №73-3-73-3-2/3379 та скасоване рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 03.05.2018 р. № 40905681, прийняте державним виконавцем Баштанського районного відділу ДВС ГТУЮ у Миколаївській області Бомбик В.А.; від 20.05.2018р. № 41181521, прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Падалка Р.О.; та внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про скасування записів (припинення, погашення) запису про іпотеку за № 26220747; запису про обтяження за № 26220640; запису про право власності за № 26226141; запису про відкриття розділу 1556618480000, внесеного на підставі цих рішень Листом від 13.11.2018 року [PERSON] на адресу: [ADDRESS] було направлено копію наказу. В той же час, суду не надано доказів направлення такого листа, а представник позивача в судовому засіданні категорично заперечував отримання такого листа. За наведених обставин суд погоджується з доводами позивача про порушення відповідачем пункту 9 Порядку №1128 в частині, яка передбачає обов`язкове запрошення для розгляду скарги по суті інших заінтересованих осіб, зазначених у скарзі або встановлених відповідно до відомостей реєстрів, оскільки з наявних у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відомостей відповідач повинен був встановити та не встановив, що в контексті розгляду скарги АТ «ОТП Банк», [PERSON] є заінтересованою особою, яку обов`язково необхідно було повідомити, але не повідомив про розгляд цієї скарги Комісією. В постанові від 06.07.2018 у справі №826/3442/17 Верховний Суд вказує, що використання прислівника «обов`язково» свідчить про істотність вимоги про запрошення скаржника та суб`єкта оскарження (тобто особи, чиї дії оскаржуються) для розгляду скарги по суті. Таке запрошення має на меті не лише проінформувати зацікавлених осіб про розгляд скарги, але й забезпечити їм реальну можливість взяти участь у засіданні, з тим, щоб їхні пояснення були прийняті та враховані. З огляду на це, неповідомлення скаржника та / або його представника (за умови якщо ним зазначено про це у скарзі), суб`єкта оскарження та інших заінтересованих осіб, зазначених у скарзі, не може вважатися формальним порушенням. Неприбуття осіб, яким було належним чином повідомлено про розгляд скарги, а також неотримання такими особами повідомлень про час та місце розгляду скарги з причин, що не залежать від суб`єкта розгляду скарги, не перешкоджає її розгляду. Отже, неприбуття лише належним чином повідомлених осіб не перешкоджає розгляду справи. Відтак, якщо на засідання не прибула особа, яку належним чином не повідомили, то це перешкоджає розгляду скарги. Таким чином Комісія, розглянувши скаргу АТ «ОТП Банк», зокрема, в частині, задоволення скарги АТ «ОТП Банк» від 19.10.2018 року за №73-3-73-3-2/3379 та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 03.05.2018 року №40905684, прийняте державним виконавцем Баштанського районного відділу ДВС ГТУЮ у Миколаївській області Бомбик В.А.; від 20.05.2018 року №41181521, прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Падалка Р.О., що стосується квартири [ADDRESS] , без участі [PERSON] , порушила гарантоване законодавством його право взяти участь у цьому засіданні, з тим, щоб його пояснення щодо оскаржуваних рішень, які стосуються його прав та інтересів, були прийняті та враховані. Позбавлення позивача можливості взяти участь у розгляді скарги, яка стосується його прав та інтересів, є істотним порушенням процедури розгляду скарги, яке ставить під сумнів безсторонність (неупередженість), повноту перевірки та обґрунтованість оскаржуваного наказу Міністерства юстиції України в частині, що стосується скасування рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 03.05.2018 року №40905684, прийняте державним виконавцем Баштанського районного відділу ДВС ГТУЮ у Миколаївській області Бомбик В.А.; від 20.05.2018 року №41181521, прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Падалка Р.О., що стосується квартири [ADDRESS] . Такий висновок суду узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними в постанові від 06.07.2018 у справі №826/3442/17. Встановлення судом вказаного вище порушення є достатнім для визнання протиправним і скасування пункту 1 та 2 наказу Міністерства юстиції України «Про скасування рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень» за №3484/5 від 09.11.2018 року в частині задоволення скарги АТ «ОТП Банк» від 19.10.2018 року за №73-3-73-3-2/3379 та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 03.05.2018 року №40905684, прийняте державним виконавцем Баштанського районного відділу ДВС ГТУЮ у Миколаївській області Бомбик В.А.; від 20.05.2018 року №41181521, прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Падалка Р.О., що стосується квартири [ADDRESS] ; в частині внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про скасування записів (припинення, погашення) запису про іпотеку за №26220747; запису про обтяження за №26220640; запису про право власності за №26226141; запису про відкриття розділу 1556618480000, внесеного на підставі цих рішень, що стосується квартири [ADDRESS] . За таких обставин суд також приходить до висновку, що Міністерство юстиції України необґрунтовано задовольнило скаргу АТ «ОТП Банк» у повному обсязі, що відображено в пункті 1 оскаржуваного наказу, у зв`язку з чим цей пункт є протиправним та підлягає скасуванню. Крім того, варто зауважити, що 28.07.2020 року в Єдиному державному реєстрі речових прав на нерухоме майно було зареєстроване право власності АТ «ОТП Банк» на квартиру [ADDRESS] на підставі договору іпотеки від 05.08.2008 року. Щодо вимог про зобов`язання Міністерства юстиції України внести до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень відомості про скасування записів зроблених на підставі п.2 наказу Міністерства юстиції України за № 3484/5 від 09.11.2018 року та повернути в попередній стан відомості про те, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] суд зазначає наступне. Пунктом 17 Порядку передбачено, що у разі скасування судом рішення Мін`юсту за результатами розгляду скарги у сфері державної реєстрації Мін`юст забезпечує повторний розгляд такої скарги відповідно до цього Порядку. У разі скасування судом рішення Мін`юсту про задоволення скарги у сфері державної реєстрації Мін`юст не пізніше наступного робочого дня з дня надходження судового рішення також забезпечує внесення відповідних відомостей до реєстрів відповідно до закону. Отже, оскільки після скасування рішення відповідача, саме Міністерство юстиції України має провести повторний розгляд скарги з дотриманням Порядку, та після надходження рішення суду про скасування такого рішення має забезпечити внесення відповідних відомостей до реєстрів відповідно до закону, а тому з врахуванням зазначеного суд вважає, що позовні вимоги в цій частині є передчасними. Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають частковому задоволенню судом. На підставі вищевикладеного та

Outcome: partial