Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-20 00:00:00

\~ \~ \~ \~12.03.2019 року АТ КБ «ПРИВАТБАНК» звернулися до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості, в якому зазначають, що відповідно до укладеного договору №б/н від 17.05.2011 року відповідч отримала кредит у розмірі 4000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом за кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. \~ \~ \~ \~Відповідно до умов кредитного договору АТ КБ «ПРИВАТБАНК» виконав свої зобов`язання з надання кредиту, проте [PERSON] взятих на себе зобов`язань не виконала, тому станом на 31.01.2019 року виникла заборгованість в сумі 205194,35 гривень, яка складається з заборгованості за тілом кредиту в сумі 3998,67 гривень, заборгованості по процентам за користуванням кредитом в сумі 197395,68 грн, заборгованості за пенею та комісією в сумі 3800 грн. \~ \~ \~ \~Зазначають, що законодавством не передбачено вимагати від боржника повернення лише повної суми заборгованості. А кредитодавець на свій розсуд може вимагати від боржника будь-яку частину суми заборгованості за кредитом. \~ \~ \~ \~Таким чином, заборгованість до стягнення становить 121675,36 грн, яка складається з заборгованості за кредитом в сумі 3998,67 грн., заборгованості по процентам за користування кредитом в сумі 117676,69 грн. за користуванням кредитом з 15.05.2011 по 29.06.2018. \~ \~ \~ \~Відповідач зобов`язалася здійснювати повернення кредиту зі сплатою процентів за користування кредитними коштами щомісячно, але вона добровільно не розрахувалася. Тому змушені звернутися до суду з вказаним позовом та просять стягнути з [PERSON] на користь АТ КБ «ПРИВАТБАНК» заборгованість по кредиту в розмірі 121675,36 гривень і витрати по відшкодуванню судового збору в сумі 1921 гривень. \~ \~ \~ \~12.07.2019 р. до суду надійшов відзив відповідача [PERSON] , в якому просить застосувати до позовних вимог строк позовної давності за наступних підстав. Остання проплата по кредитній лінії нею була проведена 13.12.2015 року, а позивач звернувся до суду лише 12 березня 2019 року. Тобто з грудня місяця 2015 року мало місце порушення виконання умов кредитної лінії і при відсутні платежу в зазначений строк з наступного місяця починається дія трьох річного строку права звернення до суду з вимогою захисту своїх інтересів. Таким чином, строк позовної давності сплинув 13.12.2018 р. Аналогічна позиція викладена в ухвалі Вишого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 серпня 2012 року, ухвалі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 14 квітня 2012 року, ухвалі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07 листопада 2012 року, ухвалі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 29 травня 2013 року та у постановах Вищого господарського суду України від 12 грудня 2012 року та від 07 березня 2013 року. Тому просить застосувати до спірних правовідносин ст.256 ЦК України. Представник позивача в судове засідання не з`явився, про день час та місце розгляду справи були належним чином повідомленні, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення. Заяв чи клопотань до суду не надходило. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність. Позовні вимоги не визнає з причин пропущення строку звернення до суду позивачем. Строк дії картки відповідно до якої брався кредит закінчився в жовтні 2015 р. Останній платіж нею було зроблене також в 2015 році, тому просить взяти до уваги її клопотання подане 31.07.2019 р. \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши наявні у справі матеріали та оцінивши докази в їх сукупності, дійшов наступного висновку. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що відповідно до розрахунку заборгованості за договором №б/н від 17.05.2011 року станом на 31.01.2019 року (а.с. 5-6) встановлено, що за несвоєчасне повернення грошових коштів відповідачу нараховано заборгованість в сумі 205194,35 гривень, яка складається з заборгованості за тілом кредиту в сумі 3998,67 гривень, заборгованості по процентам за користуванням кредитом в сумі 197395,68 грн, заборгованості за пенею та комісією в сумі 3800 грн. \~ \~ \~ \~Також судом встановлено, що 13.12.2015 р. в розмірі 100 грн. здійснено останнє зарахування на погашення кредиту. \~ \~ \~ \~При укладенні договору сторони керувалися ч. 1 ст. 634 ЦК України, згідно якої договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. \~ \~ \~ \~Підтвердженням укладення договору б/н від 17.05.2011 року (а.с.7) є заява відповідача. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.ст. 526, 530 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, в строк, що встановлений у договорі. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). \~ \~ \~ \~Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: сплата неустойки. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 536 ЦК України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. \~ \~ \~ \~Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 551 ЦК України предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 1.1.3.2.4 Умов та правил надання банківських послуг, банк має право змінювати тарифи, а також інші умови обслуговування рахунків. При цьому банк, за винятком випадків зміни розміру наданого кредиту (кредитного ліміту), зобов`язаний не менше ніж за 7 днів до введення змін проінформувати клієнта, зокрема у виписці за картрахунком, згідно п. 1.1.3.1.9 цього договору. Якщо протягом 7 днів Банк не одержав повідомлення від клієнта про незгоду зі змінами, то вважається, що клієнт приймає нові умови. Право зміни розміру наданого на платіжну картку кредиту (кредитного ліміту) банк залишає за собою в однобічному порядку, за власним рішенням банку та без попереднього повідомлення клієнта. \~ \~ \~ \~Згідно із п. 2.1.1.2.4 Умов та правил надання банківських послуг, підписання цього договору є прямою і безумовною згодою клієнта щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту, встановленого банком. \~ \~ \~ \~Відповідно до п .п. 2.1.1.5.5-2.1.1.5.7 Умов та правил надання банківських послуг, клієнт зобов`язаний погашати заборгованість по кредиту, відсоткам за його використання, по перевитраті платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим договором. У разі невиконання зобов`язань за договором, на вимогу банку виконати зобов`язання з повернення кредиту (у тому числі простроченого кредиту і овердрафту), оплати винагороди банку. Власник зобов`язаний стежити за витратою коштів в межах кредитного ліміту з метою попередження виникнення овердрафту. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг, при порушенні клієнтом строків платежів по кожному з грошових зобов`язань, передбачених цим договором, більше ніж на 30 днів клієнт зобов`язаний сплатити банку штраф, розмір якого встановлено тарифами договору. \~ \~ \~ \~Так, як вбачається з п. 2.1.1.2.3. Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку, після отримання Банком від Клієнта необхідних документів, а також Заяви, Банк проводить перевірку наданих документів і приймає рішення про можливість встановлення кредитного ліміту на кредитну карту; Клієнт дає свою згоду на те, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням Банку, і Клієнт дає право Банку в будь-який момент змінити (зменшити, збільшити або анулювати) кредитний ліміт, а згідно з п. 2.1.1.2.4. Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку підписання цього Договору є прямою і безумовною згодою Клієнта щодо прийняття будь-якого розміру Кредитного ліміту, встановленого Банком. \~ \~ \~ \~Так, до суду надійшов лист АТ КБ "Приватбанк" за №249396-ВБ від 15.08.2019 р. (а.с.61) на виконання ухвали суду щодо надання оригіналу кредитного договору з Умовами та Правилами надання банківських послуг для огляду в судовому засіданні, в якому вказують, що надати Умови та Правила надання банківських послуг не мають змоги, оскільки в банку діє електронний документообіг та запитуванні документи знаходяться в електронному архіві. Додатково зазначають, що сам текст договору займає близько 1500 сторінок. \~ \~ \~ \~Тобто, Банком не підтверджено, що на час укладення відповідного кредитного договору діяли саме ці Умови, а не інші, що саме ці Умови розумів відповідач, ознайомився і погодився з ними, підписуючи заяву-анкету про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг ПриватБанку, а також те, що Умови на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили вказані умови щодо кредитного ліміту. \~ \~ \~ \~Такий висновок відповідає правовій позиції, викладеній у постанові Великої Палати Верховного Суду від 3 липня 2019 року (справа № 342/180/17), згідно якої неможливо застосувати до вказаних правовідносин правила частини першої статті 634 ЦК України за змістом якої - договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому, оскільки Умови та правила надання банківських послуг, що розміщені на офіційному сайті позивача (www.privatbank.ua) неодноразово змінювалися самим АТ КБ «ПриватБанк» в період з часу виникнення спірних правовідносин до моменту звернення до суду із вказаним позовом, тобто кредитор міг додати до позовної заяви Умови у будь-яких редакціях, що найбільш сприятливі для задоволення позову; надані позивачем Правила надання банківських послуг ПриватБанку, з огляду на їх мінливий характер, не можна вважати складовою кредитного договору й щодо будь-яких інших встановлених ними нових умов та правил, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, якщо вони не підписані позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана останнім і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору. \~ \~ \~ \~При цьому, матеріали справи не містять підтверджень, що саме ці Витяг з Тарифів та Витяг з Умов розумів відповідач та ознайомився і погодився з ними, підписуючи заяву-анкету про приєднання до умов та Правил надання банківських послуг ПриватБанку, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати процентів за користування кредитними коштами та щодо сплати неустойки (пені, штрафів), та, зокрема саме у зазначеному в цих документах, що додані банком до позовної заяви розмірах і порядках нарахування. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Також, стороною позивача на виконання ухвали суду надано виписку по рахунку за період з 01.01.1999 р. по 07.08.2019 р. (а.с.87), де датою останнього поповнення зазначено 16.01.2015 р., що не співпадає з датою зазначеною в розрахункові заборгованості, наданої позивачем при зверненні до суду. \~ \~ \~ \~Крім того, із довідки АТ КБ "Приватбанк" (а.с.88) судом встановлено, що між ПАТ КБ "Приватбанк" та [PERSON] був підписаний кредитний договір №б/н, за яким була надано наступні картки: номер картки [NUMBER] , дата відкриття 19.08.2011, термін дії до 05/15 та картку за номером [NUMBER] , дата відкриття 07.12.2012, термін дії до 10/15. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.ст.\~256,\~257 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до правил користування платіжною карткою, які є складовою кредитного договору, картка діє в межах визначеного нею строку. За таким договором, що визначає щомісячні платежі погашення кредиту та кінцевий строк повного погашення кредиту перебіг позовної давності, відповідно до ст.257 ЦК України, щодо місячних платежів починається після несплати чергового платежу, а щодо повернення кредиту в повному обсязі зі спливом останнього дня місяця дії картки, згідно\~ст.261 ЦК України, а не закінченням строку дії договору, такого правового висновку дійшов ВС України у справі 6-14цс14 від 18.06.2014р. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Таким чином, у разі неналежного виконання позичальником зобов`язань за кредитним договором, позовна давність за вимогами кредитора про повернення кредитних коштів та процентів за користування кредитом, повернення яких відповідно до умов договору визначено періодичними щомісячними платежами, повинна обчислюватися з моменту настання строку погашення чергового платежу. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що останній платіж спрямований на погашення заборгованості за кредитним договором б/н від 17.05.2011 року позивач здійснив 13.12.2015 р. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~АТ КБ «ПриватБанк» звернувся з позовом до [PERSON] 12.03.2019 р. \~ \~ \~ \~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Таким чином, визначений\~ст.257 ЦК України, трирічний\~строк позовної давності за вимогами, що випливають з умов договору від 13.12.2018 р. закінчився. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно\~ст.261 ЦК України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Перебіг позовної давності, відповідно до\~ст.264 ЦК України, переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Після переривання перебіг позовної давності починається спочатку. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Матеріали справи не містять обставин, які б свідчили про зупинення, перерив або про наявність підстав для поновлення строку позовної давності, клопотань щодо поновлення строку звернення до суду позивач також суду не заявляв. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.4 ст.267 сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Європейський суд з прав людини вказав, що інститут позовної давності є спільною рисою правових систем Держав-учасниць і має на меті гарантувати: юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, спростувати які може виявитися нелегким завданням, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що які відбули у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із спливом часу (STUBBINGS AND OTHERS v. THE UNITED KINGDOM, № 22083/93, № 22095/93, § 51, ЄСПЛ, від 22 жовтня 1996 року; ZOLOTAS v. GREECE (№o. 2), № 66610/09, § 43, ЄСПЛ, від 29 січня 2013 року). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Враховуючи викладене та приймаючи до уваги те, що строк позовної давності закінчився 13.12.2018 року, а з даним позовом позивач звернувся до суду 12.03.2019 року, тобто зі спливом строку позовної давності і відповідач просить застосувати наслідки спливу позовної давності, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позову, у зв`язку зі спливом позовної давності. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи та враховуючи ту обставину, що закінчення строку позовної давності є підставою для відмови в задоволені позову та відповідач [PERSON] звернулася до суду із таким клопотанням, тому суд вважає за необхідне застосувати в даному випадку строк позовної давності, оскільки позивач АТ КБ «ПриватБанк» не прохав суд поновити строк позовної давності, та не навів поважних причин пропуску строку позовної давності, а тому у задоволенні позовних вимог АТ КБ «ПриватБанк» необхідно відмовити. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~На підставі викладеного та

Outcome: dismissed