Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-07 00:00:00

До Куйбишевського районного суду Запорізької області 11.10.2017 року звернулося ПАТ КБ "ПриватБанк" з позовом до [PERSON], в якому зазначено, що сторони 10.12.2013 року уклали договір б/н, відповідно до якого відповідач отримала кредит у розмірі 900,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30,00 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з "Умовами та правилами надання банківських послуг", "Правилами користування платіжною карткою" та "Тарифами банку", які викладені на банківському сайті, складають між ним та Банком договір, що підтверджується підписом у заяві. Однак відповідач не виконує взятих на себе зобов'язань по поверненню кредиту, сплаті відсотків та інших витрат і станом на 04.09.2017 року має заборгованість перед позивачем в сумі 15 637,58 грн., яку в добровільному порядку сплатити не бажає, що спонукало ПАТ КБ "ПриватБанк" звернутися до суду з відповідним позовом. Розгляд справи було розпочато за нормами ЦПК України в редакції, що діяли до 15.12.2017 року, розгляд справи відкладався декілька раз, в судових засіданнях 10.01.2018 року та 25.01.2018 року оголошувались перерви. Сторони в останнє судове засідання не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представник позивача звернувся до суду із заявою про розгляд справи без його участі, просить задовольнити позовні вимоги з підстав зазначених у позові. Представник відповідача надав заяву в якій просить розглянути зазначену справу без його участі і участі відповідача та врахувати, що відповідач позов визнає частково в частині стягнення тіла кредиту у розмірі 854,25 грн. та процентів за користуванням кредитом у розмірі 1 134,71 грн., також просила зменшити розмір пені з 2 700,00 грн. до 300 грн. на підставі ст. 551 ЦК України, в іншій частині позову відмовити через невірно визначений розмір процентів за користування кредитом та сплив строку позовної давності щодо штрафів в сумі 1220,84 грн. Враховуючи вищевикладене, а також положення ч.3 ст.211 та ч.2 ст.247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового засідання технічними засобами у відсутності сторін на підставі доказів, які є в матеріалах справи. Судом встановлені наступні факти і відповідні їм правовідносини. 10.12.2013 року ПАТ КБ "ПриватБанк" та [PERSON] уклали договір б/н, відповідно до якого відповідач отримав кредит у розмірі 900,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом (а.с.10-33). Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з "Умовами та правилами надання банківських послуг", "Пам'яткою клієнта" та "Тарифами банку" складають між ним та банком договір, що підтверджується підписом у заяві. Відповідно до ст.634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Суд приходить до висновку, що між сторонами укладений кредитний договір від 10.12.2013 року, який по своїй суті є договором приєднання, відповідно до ст.634 ЦК України. У відповідності до вимог ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. Як вбачається з положень ст. 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію або утримуватися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Згідно вимог ст.ст.526, 530, 611, 612 ЦК України зобов'язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог закону, інших актів цивільного законодавства, а при відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). У разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не пропустив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором. Відповідно до положень ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідач отримала кредитні кошти, однак своєчасно не сплатила позивачу грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами згідно з умовами договору, що має відображення в розрахунку заборгованості за договором. Відповідно до наданого позивачем розрахунку заборгованості, станом на 04.09.2017 року у [PERSON] наявна заборгованість в розмірі 15 637,58 грн., в тому числі: заборгованість за кредитом - 854,25 грн., заборгованість по процентам за користування кредитом - 10 862,49 грн., заборгованість за пенею та комісією - 2 700,00 грн., штраф (фіксована частина) - 500,00 грн., штраф (процентна складова) - 720,84 грн. (а.с.6-7). Згідно Умов та правил надання банківських послуг, затверджених наказом № СП -2010-256 від 06.03.2010 року, позичальник зобов'язується погашати заборгованість за Кредитом, відсотками за його використання, за перевищення платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим Договором (п. 2.1.1.5.5). Для погашення заборгованості по кредитним картам для клієнтів передбачений пільговий період, що діє за умови погашення боргу до 25 числа наступного місяця з дати виникнення заборгованості. Пільговий період кредитування - це установлений банком період з моменту виникнення заборгованості по кредиту, протягом якого нарахування процентів за користування кредитом проводиться за процентною ставкою 0.01% річних (п. 1.1.1.49). У разі не погашення заборгованості на протязі пільгового періоду за користування Кредитом і Овердрафтом Банк нараховує проценти в розмірі, встановленому Тарифами Банку, з розрахунку 360/365 календарних днів на рік (п. 2.1.1.12.6). Строк та порядок погашення кредиту здійснюється шляхом внесення щомісячних мінімальних обов'язкових платежів. Розмір та строки внесення щомісячних мінімальних обов'язкових платежів зазначені в Тарифах, а саме: - розмір щомісяного мінімального платежу складає 7% (з 02.04.2014 року Наказом СП- 2014-6635230 від 02.04.2014 р. розмір платежу було зменшено до 5%) від суми заборгованості, але не менше 50 грн. та не більше решти заборгованості; - строк внесення щомісячного платежу - до 25 числа місяця наступного за звітним. Платіж включає плату за користування кредитом, передбачену Тарифами і частину заборгованості по кредиту (п. 2.1.1.12.4). У разі несвоєчасного або не в повному обсязі внесення щомісячного мінімального платежу сума кредиту вважається простроченою. Прострочений кредит - це кредитні кошти, які були надані клієнту та не були повернені у строк, передбачений договором (п. 1.1.1.72). Тарифи - розмір винагороди за послуги Банку; є невід'ємною частиною Договору. Перелік може зміняться і доповняться, про що Власник картки повідомляється відповідно до Умов та Правил надання банківських послуг (п. 1.1.1.91). Згідно Умов та Правил надання банківських послуг та Тарифів відповідач взяла на себе обов'язок повернути кредит, виплатити відсотки в розмірі 2,5 % в місяць або 30 % на рік на суму залишку заборгованості по кредиту в строки, передбачені умовами кредитного договору. Такий же розмір поточної процентної ставки на час укладення кредитного договору, а саме 2,5% (30% на рік), вказано в Витягу з Тарифів обслуговування кредитних карт "Універсальна, 55 днів пільгового періоду", що була додана до матеріалів позовної заяви (а.с.9). Далі процентна ставка була змінена, а саме 01.09.2014 року встановлена у розмірі 2,9 % (34,80 % на рік) та 01.04.2015 року встановлена у розмірі 2,9 % (43,20 % на рік), що підтверджується наказами банку СП-2014-6915682 від 18.08.2014 року та СП-2015-6552838 від 18.02.2015 року. Щодо правомірності підвищення процентної ставки суд враховує наступне. Згідно Умов та Правил надання банківських послуг (п. 1.1.3.2.3.) Банк має право здійснювати зміну Тарифів, а також інших умов обслуговування рахунків. При цьому Банк, за виключенням випадків зміни розміру наданого Кредиту (кредитного ліміту), зобов'язаний не менше ніж за 7 днів до введення змін проінформувати Клієнта, зокрема шляхом надання виписки по картковому рахунку на умовах, зазначених в п. 1.1.3.1.9. Умов та правил надання банківських послуг. Якщо протягом 7 днів Банк не одержав повідомлення від Клієнта про незгоду зі змінами, то вважається, що Клієнт приймає нові умови. Згідно п. 1.1.3.1.9 Умов та Правил надання банківських послуг Банк не рідше одного разу на місяць способом, зазначеним у Заяві, здійснює надання Власнику виписки про стан Картрахунків і про здійснені за минулий місяць операції по Картрахункам. У разі підключення Власника до системи INTERNET-banking (ПРИВАТ24) надання виписок здійснюється через цей комплекс. У разі підключення Клієнта до комплексу Mobile-banking Банк надає можливість доступу до інформації про стан рахунку шляхом використання функції SMS-повідомлень. Згідно умов договору до обов'язків Клієнта відноситься: - п. 1.1.2.3. Одержувати виписки про стан Картрахунків і про здійснені операції по Картрахункам, - п. 1.1.2.4. У разі незгоди зі змінами Правил та/або Тарифів Банку звернутися до Банку для розірвання цього Договору і погасити заборгованість, що виникла перед Банком, у тому числі й заборгованість, що виникла протягом 30 днів з моменту повернення Карт, виданих Власнику і його Довіреним особам. У разі незгоди зі списанням коштів по Картрахунку інформувати (при необхідності письмово у разі якщо вирішення питання передбачає дану необхідність) Банк про це протягом тридцяти п'яти днів з моменту списання. Згідно п. 1.1.5.26. неотримання виписки або несвоєчасне отримання не звільняє Власника від виконання своїх зобов'язань за Договором. Таким чином, суд приходить до висновку, що за умовами кредитного договору, в ньому встановлена погоджена сторонами процедура зміни договору шляхом прийняття позичальником пропозиції кредитора про зміну умов договору відповідно до вимог статей 641 - 642 ЦК України, а не одностороння зміна розміру процентної ставки в порядку, визначеному ч.4 ст. 1056-1 ЦК України. Позивачем надано до суду виписку з карткового рахунку, яка містить інформацію про рух коштів на балансі карткового рахунку Відповідача - баланс станом на дату укладання договору (надана сума кредиту), всі операції за картковим рахунком (з визначенням дати проведення операції та чітким визначенням проведеної операції, зазначенням суми на балансі рахунку після поведеної операції), розмір поточної процентної ставки та її зміна з 2,5 % по операціях до 31.08.2014 року до 2,9 % по операціях з 01.09.2014 року, змін до 3,6 % по операціях з 01.04.2015 року (а.с.86-87). Крім того, повідомлення про підвищення процентної ставки було направлено відповідачу на його номер телефону у вигляді СМС-повідомлення 15.08.2014 року та 15.03.2015 року (а.с.88-89), проте відповідач заяву про розірвання кредитного договору до банку не надав, борг не погасив та продовжував користуватися кредитними коштами, що являється підтвердженням прийняття діючих умов договору. В письмових поясненнях позивача від 22.12.2017 року № 20171220/1088 (а.с.116-126) з приводу формули нарахування процентів на поточну та на прострочену заборгованість зазначено, що до 04.2014 року діяла наступна формула нарахування процентів: Нарахування процентів на поточну заборгованість: N *M /365 *Y=Z N - поточне тіло кредиту; M - процентна ставка; 360/365 - кількість днів у році; Y- кількість днів за які здійснюється нарахування; Z - сума нарахованих процентів. Нарахування процентів на прострочену заборгованість: N *M /365 *Y=Z N - прострочене тіло кредиту; M - процентна ставка; 360/365 - кількість днів у році; Y- кількість днів за які здійснюється нарахування; Z - сума нарахованих процентів. Y- кількість днів за які здійснюється нарахування; Z - сума нарахованих процентів. Формула нарахування процентів на прострочену заборгованість: N *M /365*2 *Y=Z N - заборгованість за кредитом (прострочене тіло кредиту, виставлені до сплати та не погашені проценти та санкції станом на перше число попереднього місяця; M - процентна ставка 360/365 - кількість днів у році 2 - коефіцієнт підвищення процентної ставки за несвоєчасне погашення кредитної заборгованості Y- кількість днів за які здійснюється нарахування; Z - сума нарахованих процентів. Діючі з 04.2014 року формули нарахування процентів: Нарахування процентів на поточну заборгованість: N *M /365*(2 або1) *Y=Z N - заборгованість за кредитом (поточне тіло кредиту, нараховані відсотки та санкції (в попередньому місяці); M - процентна ставка; 360/365 - кількість днів у році; 2 або 1 - коефіцієнт процентної ставки (1- застосовується у разі належного виконання зобов'язань, 2- підвищення процентної ставки за несвоєчасне погашення кредитної заборгованості); У разі зміни процентної ставки розрахунок процентів на заборгованість, що виникла до зміни нараховується за діючою процентною ставкою на момент використання цих коштів, якщо частина боргу використана уже після зміни процентної ставки, розрахунок процентів на цю частину заборгованості здійснюється за новою процентною ставкою. Дана умова не діє при нарахуванні процентів на прострочену заборгованість. При розрахунку процентів цифри, починаючи з третього знака після коми, відкидаються. Як пояснив представник позивача, в судовому засіданні 10.01.2018 року в режимі відеоконференцзв'язку, застосування подвійного коефіцієнту підвищення процентної ставки за несвоєчасне погашення кредитної заборгованості у формулі нарахування процентів на прострочену заборгованість передбачено відповідними наказами керівництва банку, на питання суду чи містяться аналогічні положення в укладеному кредитному договорі, представник позивача відповіді не надав, до наступного засідання жодних пояснень чи доказів з цього приводу також не надав, тому суд вважає, що використання у формулі нарахування процентів на прострочену заборгованість такого подвійного коефіцієнту підвищення процентної ставки згідно внутрішніх наказів банку є неправомірним та таким, що порушує вимоги ст. 1056-1 ЦК України. В зв'язку з цим, суд в порядку ст. 89 ЦПК України, визнає розрахунок заборгованості за кредитним договором (а.с.6-7) в частині заборгованості по процентам неналежним та недостовірним доказом. Судом було запропоновано позивачу надати відповідний розрахунок нарахованих процентів по кредиту без застосування подвійного коефіцієнту підвищення процентної ставки за несвоєчасне погашення кредитної заборгованості, проте позивач такого розрахунку не надав та продовжував наполягати на правомірності подвійного підвищення процентної ставки (а.с.167-168). Натомість відповідачем зроблено контррозрахунок заборгованості по процентам, який позивачем не спростовано, а тому суд з урахуванням принципу змагальності сторін закріпленого в ст. 12 ЦПК України та часткового визнання позову відповідачем, вважає за можливе відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України частково задовольнити вимогу про стягнення заборгованості по процентам за користування кредитом у розмірі 1134,71 грн.. Вирішуючи питання наявності підстав для задоволення позовних вимог в частині стягнення пені та штрафів за неналежне виконання обов'язків по кредитному договору суд враховує наступне. Відповідно до положень ст.ст. 546, 549, 551 ЦК України виконання зобов'язання може забезпечуватись неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням та задатком. Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. Предметом неустойки може бути сума, рухоме та нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Відповідно до ст.549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст.61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Відповідна правова позиція висловлена Верховним Судом України у постанові від 21 жовтня 2015 року в справі №6-2003 цс15. Відповідно до умов кредитного договору (п.2.1.1.7.6. Умов та правил надання банківських послуг), при порушенні позичальником строків платежів по будь-якому з грошових зобов'язань, передбачених цим договором більш ніж на 30 днів, позичальник зобов'язаний сплатити банку штраф в розмірі 500 грн. + 5% від суми заборгованості по кредитному ліміту з урахуванням нарахованих та прострочених процентів і комісій. Відповідно до п. 1.1.5.25 Умов та правил надання банківських послуг, за несвоєчасну оплату послуг, передбачених цим договором, Умовами і Правилами клієнт платить банку по кожному випадку порушення пеню в розмірі 0,1 % від суми заборгованості, але не більше подвійної облікової ставки НБУ, яка діяла в період, за який сплачується пеня, за кожний день прострочення. Тобто, Умовами та правилами надання банківських послуг сплата пені та штрафу передбачені за одне й те саме порушення, а саме за порушення строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором, в зв'язку з чим позов в частині стягнення з відповідача 1 220,84 грн. штрафу не підлягає задоволенню. Крім того, відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого права або інтересу. Тобто протягом часу дії позовної давності особа може розраховувати на примусовий захист свого цивільного права чи інтересу судом. Відповідно до ч.2, ч.4 ст. 267 ЦК України заява про захист цивільного права або інтересу має бути прийнята судом до розгляду незалежно від спливу позовної давності. Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Статтею 257 ЦК України встановлено загальну позовну давність тривалістю у три роки. Частиною 2 статті 258 ЦК України встановлено, що позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені). Згідно наявного в матеріалах справи розрахунку заборгованості, 31.01.2015 року у відповідача виникла прострочена заборгованість у сумі 25.07 грн., яка в подальшому лише збільшувалася. За таких обставин суд вважає, що по справі встановлено також підстави для застосування строків позовної давності до вимог ПАТ КБ "ПриватБанк" щодо стягнення з відповідача 1 220,84 грн. штрафу. Згідно положень ст. 623 ЦК України боржник, який порушив зобов'язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором. Відповідно до вимог ч.3 ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення у справі. Отже, ч. 3 ст. 551 ЦК України з урахуванням положень ст. 2 ЦК України щодо завдань та основних засад цивільного законодавства та п. 4 ч.5 ст. 12 ЦПК України щодо обов'язку суду сприяти учасникам судового процесу у здійсненні їхніх прав дає право суду зменшити розмір неустойки за умови, що її розмір значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення у справі. Враховуючи, що відповідач ніде не працює, є малозабезпеченою особою, чий щомісячний дохід не перевищує двох прожиткових мінімумів громадян, а також те що саме на кредитора покладено обов'язок доводити реальний розмір збитків чого ним не було зроблено, суд приходить до висновку про необхідність зменшення суми пені до 300,00 грн. Приймаючи до уваги, часткове визнання позову відповідачем, що узгоджується з дослідженими доказами, суд дійшов висновку, що позовні вимоги слід задовольнити частково в сумі 2 288,96 грн., в тому числі: заборгованість за кредитом - 854,25 грн., заборгованість по процентам за користування кредитом - 1 134,71 грн., заборгованість за пенею та комісією - 300,00 грн., а в решті позову - відмовити. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір пропорційно до розміру задоволених позовних вимог в сумі 234,20 грн. (1 600 грн. х 2288,96 грн. / 15 637,58 грн.). На підставі викладеного,

Outcome: partial