Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-19 00:00:00

19.05.2017 року [PERSON] звернулася з позовом до [PERSON] про визнання спільної сумісної власності подружжя на житловий будинок, господарські будівлі, огорожі та споруди за адресою [ADDRESS] . Свої вимоги обґрунтовує тим, що з 04.01.1980 року по 29.05.2012 року перебувала з відповідачем у шлюбі. При перебуванні у шлюбі позивач і відповідач на ім`я відповідача 31.07.1985 придбали житловий будинок з надвірними спорудами та будівлями, та зареєстрували його у тимчасового реєстратора Миколаївського МБТІ відповідно за відповідачем. Вказує на те, що з 1985 року до 2011 року позивач і відповідач, працюючи, за особисті кошти, поліпшували житло, та в 2011 році, наданням до виконкому Миколаївської міської ради всіх погоджувальних документів замість договору купівлі-продажу 14.03.2011 року отримали Свідоцтво про право власності на нерухоме майно серії САЕ № 269644, та повторно зареєстрували право власності на житло у тимчасового реєстратора Миколаївського МБТІ за відповідачем з встановленням об`єкту за адресою будинок [ADDRESS] , за описом об`єкту - житловий будинок загальною площею 110,8 кв.м, житловою - 62,8 кв.м, господарські будівлі, огорожі та споруди. Ухвалою від 07.06.2017 року відкрито провадження у даній справі. 22.11.2017 року відповідачем подано зустрічну позовну заяву про поділ в натурі житлового будинку, будівель та споруд, що є в спільній сумісній власності та встановлення порядку користування присадибною земельною ділянкою. У зустрічному позові [PERSON] визнав, що житловий будинок [ADDRESS] є спільною сумісною власністю його та [PERSON] , просив поділити в натурі житловий будинок, господарські будівлі та споруди, які знаходяться в [ADDRESS] , що належать на праві спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON] , визнавши за кожним окремо право власності на кімнати та інші приміщення будинку, господарські споруди, що відповідають розміру Ѕ частки кожної із сторін у спільному майні; визначити порядок користування земельною ділянкою вм. Миколаєві, вул [ADDRESS] , виділивши сторонам в користування по Ѕ частини земельної ділянки, загальною площею 0,1237 Га, на якій розташоване домоволодіння; призначити судову будівельно-технічну експертизу з метою визначення варіантів поділу нерухомого майна, відповідно до ідеальних часток кожного зі співвласників з підготуванням у необхідних випадках пропозицій щодо переобладнання, з визначенням грошової компенсації власнику, частка якого в натурі після поділу стала меншою за ідеальну, а також з метою визначення варіантів порядку користування земельною ділянкою відповідно до часток кожного співвласника житлового будинку. Проткольною ухвалою суду від 28 березня 2018 прийнято зустрічну позовну заяву та обєднано в одне провадження з зустрічним позовом. Ухвалою від 28.03.2018 року призначено судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлені наступні питання: 1. Визначити можливі варіанти виділу в натурі житлового будинку з частиною господарських та побутових споруд, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , з підготуванням у необхідних випадках пропозицій щодо переобладнання домоволодіння будинку. 2. Визначити порядок користування земельною ділянкою за адресою [ADDRESS] , [PERSON] та [PERSON] . Ухвалою від 06.02.2019 року провадження у справі поновлено, призначено судове засідання у справі на 18.04.2019 року. Також судом надавався строк сторонам за їх клопотанням для надання можливості добровільного врегулювання спору. Позивачка та її представник в судовому засіданні підтримали первісну позовну заяву , просили про її задоволення. Проти задволення зустрічного позову заперечували, оскільки вважає, що будинок поділити неможливо без порушення її правта прав їх спільного сина, який там проживає з родиною, адже запропоновані експертом варіанти не відповідають фактичному порядку користування, що склався. Відповідач та його представник в минулих судових засіданнях визнали первісний позов, просили про задоволення зустрічного позову, оскільки вони припинили проживати з позивачкою однією сім`єю отже необхідно поділити житлового будинк в натурі. Зазначив, що в разі обрання варіанту поділу , який передбачатиме компенсацію часток чи облаштування перебудов в будинку та проведення додаткових комунікацій- то він відмовляється від стягнення такої компенсації та додаткових витрат на свою корсить з позивачки та погоджується робити необхідні переобладнання за власний кошт. В останнє судове засідання відповідач не зявивися, надав судуд заяву про розгляд справи у йогов ідсутність, просив про задолення його позову Вислухавши пояснення сторін та їх представників, дослідивши матеріали справи, доводи сторін, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Згідно з рішенням Центрального районного суду м. Миколаєва від 29.05.2012 року у справі № 2-4029/11, [PERSON] і [PERSON] перебували у шлюбі з 04.01.1980 року, і відповідно шлюб розірвано 29.05.2012 року. Згідно Свідоцтва про право власності на нерухоме майно серія САЕ № 269644від 14.03.2011 року, виданого Виконавчим комітетом Миколаївської міської ради, власником житлового будинку за адресою [ADDRESS] загальною площею 110,8 кв.м є [PERSON] , що також підтверджується договором купівлі-продажу від 31 липня 1985 року. Технічним паспортом на спірний житловий будинок підтверджується його технічна характеристика та інвентаризаційна вартість. В свою чергу, висновком експерта № 115-075 від 22.11.2018 року встановлено, що провести поділ житлового будинку з господарськими будовами і спорудами по [ADDRESS] на самостійні ізольовані квартири, враховуючи планування, об`ємно-планувальні характеристики житлового будинку, інженерні комунікації, наближених до ідеальних часток співвласників, у складі житлових і допоміжних приміщень, регламентованих вимогами ДБН В.2.2-15-2005 «Будівлі і споруди. Житлові будинки. Основні положення» технічно є можливим, запропоновано 4 варіанти поділу домоволодіння відповідно до ідеальних часток співвласників, а також надається 4 варіанти визначення порядку користування земельною ділянкою. Відповідно до положень ст. 5 ЦК України акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом`якшує або скасовує цивільну відповідальність особи. Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності. На момент укладення шлюбу між сторонами та придбання домоволодіння, щодо якого подано позов, діяв Кодекс про шлюб та сім`ю України. Відповідно до ст. 22 Кодексу про шлюб та сім`ю України, майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном. Подружжя користується рівними правами на майно і в тому разі, якщо один з них був зайнятий веденням домашнього господарства, доглядом за дітьми або з інших поважних причин не мав самостійного заробітку. Згідно положень ст. 29 Кодексу про шлюб і сім`ю України, якщо між подружжям не досягнуто згоди про спосіб поділу спільного майна, то за позовом подружжя або одного з них суд може постановити рішення: про поділ майна в натурі, якщо це можливо без шкоди для його господарського призначення; про розподіл речей між подружжям з урахуванням їх вартості та частки кожного з подружжя в спільному майні; про присудження майна в натурі одному з подружжя, з покладенням на нього обов`язку компенсувати другому з подружжя його частку грішми. При цьому суд також бере до уваги інтереси неповнолітніх дітей або інтереси одного з подружжя, що заслуговують на увагу. Поділ спільного майна подружжя може бути проведений як під час перебування в шлюбі, так і після розірвання шлюбу. Згідно ч. 1 ст. 70 Сімейного кодексу України у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. Відповідно до ч. 1 ст. 71 Сімейного кодексу України майно, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, ділиться між ними в натурі. Якщо дружина та чоловік не домовилися про порядок поділу майна, спір може бути вирішений судом. При цьому суд бере до уваги інтереси дружини, чоловіка, дітей та інші обставини, що мають істотне значення. Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 372 ЦК України у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення. У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється. За такого, первісний позов є обгрунтований, підтверджений належними та достеменними доказами та підлягає задоволенню в повному обсязі слід визнати спірний житловий будинок, з господарськими будівлями та спорудами спільною сумісною власністю [PERSON] та [PERSON] , визначивши при цьому рівність часток співвласників. Що стосується вимог зустрічного позову, то суд вважає його таким, що підлягає задоволенню за наступних підстав. У відповідності з абз. 1 п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 7 від 04.10.91 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру).Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Як випливає з технічного паспорту житлового будинку та висновку експерта, його конструктивні елементи збудовані таким чином, що кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним входом, оскільки є технічна можливість переобладнання житлового будинку в ізольовані квартири. Згідно з п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 7 від 04.10.91 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок`якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною у зв`язку з цим ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась.При поділі жилого будинку суд зобов`язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також, які підсобні будівлі передаються власнику. Згідно з п. 11 зазначеної Постанови одночасно з розв`язанням спору про право власності на будинок, виділ частки або встановлення порядку користування конкретними приміщеннями, суд може також вирішити позов, якщо він заявлений, про порядок використання і розпорядження земельною ділянкою між громадянами, яким жилий будинок належить на праві спільної власності. У відповідності з абз. 1 п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 16.04.2004 року № 7 «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» у справах за позовом учасників спільної власності на землю про встановлення порядку володіння й користування спільною земельною ділянкою, на якій розташовані належні їм жилий будинок, господарські будівлі та споруди, суд з`ясовує і враховує можливість нормального користування будинком і здійснення догляду за ним, розташування господарських будівель, споруд, необхідність зведення будівель, розташування плодово-ягідних насаджень співвласників, можливість проходу з вулиці на подвір`я тощо. Враховуються також вимоги санітарних правил і правил протипожежної безпеки. Згідно з Висновком експерта № 115-075 від 22.11.2018 року судового експерта Шапошникової [PERSON] Олександрівни першим варіантом поділу в натурі житлового будинку, загальною площею 110,8 кв.м., житловою площею 62,8 кв.м., з господарськими будівлями та спорудами, розташований за адресою [ADDRESS] , пропонується поділ житлового будинку наступним чином(графічний додаток № 3): - виділивши у [PERSON] частину приміщень житлового будинку літер А, площею 55,3 кв.м., що виділяється другому співвласнику: приміщення 1-2,1-6,1-7, 1-8, 1-9, 1-10), а також душ літер Ж, сарай літер И, погріб літер Кпд, навіс літер Л, сарай літер М-2, навіс літер Н, сарай літер О, вбиральня літер У, колодязь № 7, 1\\2 частина огорожі та замощення; - виділивши у [PERSON] частину приміщень житлового будинку літер А, площею 55,3 кв.м., що виділяється першому співвласнику ( приміщення 1-1, 1-3, 1-4, 1-5), а також гараж літер Е, басейн літер № 1, 1\\2 частина огорожі та замощення. В даному випадку поділ будинку здійснюється без відхилення від ідеальних часток співвласників, з мінімальними витратами на переобладнання приміщень та з дотриманням прав та інтересів обох сторін. При цьому відсутня сума грошової компенсації за відхилення від ідеальних часток. В другому варіанті , запропонвоаним експертом, передбачається відхилення від ідеальних часток співвласників та необхідність сплати грошової компенсації. При цьому обидва варіанти , запропоновані експертом передбачають необхідінсть провеедння перепланування для ізоляції двох окремих частин житловго будинку літер а та прибудов до ньго . Визначенян вартості ремонтно- будввельних робіт по реконструкції житлового будинку і облаштування інженерно- технічного обладнання в житлвому будинку А-1 для другого співвласника можливе лише після надання робочого і узгодженого проекту. У судовому засіданні первісний відповідач погодився з Варіантом 2 експертизи. Від первісного позивача надійшла заява, в якій [PERSON] заявляє, що будь-який варіант порядку користування житлом та землею для встановлення проживання та користування землею порушує її права та членів її родини, просила задовольнити лише її позов без конкретного поділу кімнат і землі. Відповідно до Висновку експерта № 115-075 від 22.11.2018 року судового експерта Шапошникової Еліни Олександрівни пропонується 4 варіанти порядку користування земельною ділянкою, загальною площею 1214,75 кв.м., за адресою [ADDRESS] . Суд доходить висновку про визначення порядку користування земельною ділянкою згідно з Варіантом 1 (графічний додаток № 5), тобто залишити земельну ділянку загального користування, площею 117,48 кв.м., виділивши у користування [PERSON] земельну ділянку, загальною площею 607,375 кв.м., як першому співвласнику; виділивши у користування [PERSON] земельну ділянку, загальною площею 607,375 кв.м., як другому співвласнику. Такий варіант користування земельною ділянкою повною мірою враховує інтереси обох співвласників, та забезпечить здійснення сторонами своїх прав на користування земельною ділянкою. У відповідності з ч.1, ч.6 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Виходячи із змісту ст. 183 ЦК України, виділ в натурі житлового будинку є можливим, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Враховуючи вищевказане та те, що відповідач позовні вимоги частково визнав, суд доходить до висновку про доцільність та раціональність обрання Варіанту 1 поділу домоволодіння , оскільки Звітом про прведення технічного обстеження будівельних конструкцій вказаного житлового будинку від 28.09.2019 року, скдаденого за замовленням [PERSON] експертом Дерменжи І.О, підтвержується можливість улаштування лише прорізів між приміщеннями "1-10" та "1-2" і між приміщеннями "1-2" та "1-6" для ізоляції частин житлового будинку в ізольовані приміщення, що передбачає саме перший варіант експертизи, а також вказаний варіант відповідає ідеальним часткам сіпввласників; а також, як наслідок та враховуючи відсутність заперечнь щодо цього варіанту з боку позивачки, Варіанту 1 порядку користування земельною ділянкою згідно експертизи. За такого, суд приходить до висновку про задоволення зустрічних позовних вимог за 1 варіантом вказаного висновку судової експертизи як такого, що не порушує прав співвласників та можливість його реалізації підтверджена наявними матеріалами справи. У відповідності до ст. 141 ЦПК України пропорційно до задволених позовних вимог з [PERSON] на користь [PERSON] підлягає стягненню 1310 грн. судового збору та 5000 грн. витрат на проведення судової експертизи, а з [PERSON] на користь [PERSON] 640 грн. судового збору.

Outcome: approved