Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-09 00:00:00

15.08.2019 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідачів і просить суд ухвалити рішення, яким встановити факт родинних відносин, а саме те, що [PERSON] , який помер [INFO] , доводиться рідним братом їй, [PERSON] та [PERSON] , який помер [INFO] ; - визначити їй, [PERSON] , додатковий строк, достатній для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті брата [PERSON] , який помер [INFO] , - шість місяців. З протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.10.2019 року, дана справа передана для розгляду судді Юсип І.М. З позовної заяви поданої позивачем вбачається, що [INFO] помер її брат, [PERSON] , який проживав в с. Мединя Галицького району. Вона бажає успадкувати спадкове майно належне братові, а саме житловий будинок та земельну ділянку, площею 0,4951га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Дану ділянку брат успадкував після смерті брата [PERSON] , який помер [INFO] , однак юридично не оформив своїх прав. Брати заповітів не складали. Спадкоємців першої черги за законом після смерті братів не було, вона є спадкоємцем другої черги. Вона важко перенесла смерть брата, потім в неї виявили онкологічне захворювання. В квітні 2019 року вона приїжджала в м. Галич до нотаріуса для оформлення документів, однак не маючи всіх необхідних документів для оформлення спадкових прав та виявлених розбіжностей в написанні їхніх з братом прізвищ, вона не встигла подати всі необхідні документи та пропустила строк. Просить надати їй строк для звернення до нотаріальної контори - шість місяців. Брат, [PERSON] загубив свій паспорт, і коли видали новий допустили помилку в прізвищі замість правильно [PERSON] , видали на прізвище [PERSON] , а потім і свідоцтво про смерть також виписане за паспортом на [PERSON] . Їхні свідоцтва про народження з іншим братом видані на прізвище [PERSON] , а тому для прийняття спадщини їй необхідно встановити факт родинних відносин між братом [PERSON] . Просила позов задоволити, з наведених в ньому підстав. Позивач звернулася до суду із заявою про розгляд справи без її участі, а також у заяві зазначила, що підтримує позовні вимоги і просить задовольнити з викладених у позовній заяві підстав. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, надіславши суду листа в якому зазначив, що не заперечують проти позовних вимог позивача і просить справу розглядати у його відсутності. На спадкове майно після смерті рідних не претендує. Відповідач Мединська сільська рада представника в судове засідання не направила, однак сільським головою Стус І.В. подано заяву про розгляд справи без їх участі, не заперечують щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини, а також підтверджують факт родинних відносин між [PERSON] з братом [PERSON] , який проживав в с. Мединя та братом [PERSON] (а.с.36). Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Дослідивши представлені докази по справі в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає до задоволення. Судом встановлено, що батьки та два брати позивачки [PERSON] , яка до одруження була [PERSON] (а.с.12, 13) померли, що підтверджується копіями свідоцтв про смерть (а.с.8-11). [PERSON] належала земельна ділянка, площею 0,4951га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що підтверджується копією державного акта на право приватної власності на землю (а.с.14). Довідками виданими Мединською сільською радою вбачається, що на час смерті [PERSON] з ним проживав брат [PERSON] , який також помер [INFO] і який на день смерті проживав один в [ADDRESS] . Заповіту вони не залишили (а.с.16-18). У зв`язку з тим, що позивач важко переніс смерть брата, хворіла, що підтверджується копією висновку від 25.07.2019 року (а.с.22), а відтак суд вважає, що позивач з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини і тому їй слід визначити додатковий строк для прийняття спадщини - шість місяців. Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України у частині сьомій пункту 24 постанови "Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008р. № 7 відзначив, що "додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини". Водночас дане положення слід було уточнити, передбачивши, що додатковий строк для прийняття спадщини, визначений судом, не може бути більшим за той строк, який пропустив даний спадкоємець. Шестимісячний строк, встановлений ч. 1 ст. 1270 ЦК, є лише загальним, який встановлений для реалізації права на спадкування спадкоємцями першої черги. Для інших спадкоємців, реалізація права на спадкування яких від неприйняття або відмови від прийняття спадщини спадкоємцями, що мають переважне право на спадкування (спадкоємці за законом наступних черг, підпризначені спадкоємці), закон встановлює спеціальний строк для прийняття спадщини у три місяці, який і має бути орієнтиром для суду у питанні визначення максимального додаткового строку. У зв`язку з наведеним та враховуючи визнання відповідачами позовних вимог, суд приходить до висновку, що доводи позивача щодо причин пропуску строку для прийняття спадщини заслуговують на увагу, через що їй слід визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини - шість місяців. Як видно, з позовних вимог, що брат позивача втратив паспорт, і коли виготовляв новий в його прізвищі була допущена помилка, а саме замість [PERSON] , записано [PERSON] , та після смерті якого було видано свідоцтво про смерть на [PERSON] (а.с.8). І позивач зараз не може довести родинні відносини між нею та братом, що позбавляє її права оформити право власності на спадкове майно. Відповідно до п.1 роз`яснень Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення", суд розглядає справи про встановлення фактів, коли такі факти породжують юридичні наслідки від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян, коли чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення, коли встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право. Відповідно до п. 6 ч.1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту: належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. Виходячи з наведеного, що від встановлення даного факту залежить особисті та майнові права заявниці, суд приходить до висновку, що заява є підставною і підлягає до задоволення повністю. За наведених вище обставин і доказів суд вважає, що позов підлягає до задоволення. На підставі наведеного, ст.ст. 1220, 1222-1223, 1225, 1258, 1261, 1268-1270, 1272 ЦК України, ст. 315 ЦПК України,

Outcome: approved