Jurisdiction: civil
Date: 2015-09-20 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з уточненим позовом до [PERSON] при третіх особах: службі в справах дітей Хорольської районної державної адміністрації та відділі ДРАЦС реєстраційної служби Хорольського районного управління юстиції у Полтавській області про оспорювання батьківства. В позовній заяві вказував, що він з 13 травня 2014 року перебував у шлюбі з [PERSON]. Шлюб було зареєстровано відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Хорольського районного управління юстиції у Полтавській області, актовий запис № 28. Від шлюбу вони мають двох неповнолітніх дітей: [PERSON], [INFO], як зареєстровано 23 липня 2014 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Хорольського районного управління юстиції у Полтавській області, актовий запис №3; [PERSON], [INFO], якого зареєстровано 23 липня 2014 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Хорольського районного управління юстиції у Полтавській області, актовий запис №4. Позивач вказував, що батьком народжених дітей було записано його. В наслідок того, що подружні стосунки між ним та відповідачкою не склалися, шлюбні відносини між ними було припинено з червня 2014 року, в з"язку з чим шлюб між ним та [PERSON] було розірвано 29.07.2014 року рішенням Хорольського районного суду Полтавської області(справа № 548/1248/15-ц, провадження №2/548/542/15). Позивач вказував, що після розірвання шлюбу [PERSON] звернулась до суду з цивільним позовом про стягнення з нього аліментів на утримання неповнолітніх дітей: [PERSON] та [PERSON], [INFO]. Рішенням Хорольського районного суду Полтавської області (справа №548/1247/15-ц, провадження №2/548/541/15) від 06.08.2015 року позов [PERSON] задоволено, та визнано стягувати з [PERSON], аліменти в розмір 1/3 частини всіх видів заробітку (доходів), але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму дитини відповідного віку. Позивач вказував, що після розірвання шлюбу до теперішнього часу [PERSON] не дає йому можливості бачити дітей, приймати участь в їх вихованні. При неодноразових спробах встановити причину такої її поведінки, [PERSON] йому пояснила, що він не являється біологічним батьком її неповнолітніх синів [PERSON] та [PERSON], а тому не має будь-яких прав бачитися з ними, а тим більше приймати участь в їх вихованні, а лише повинен справно сплачувати аліменти. Позивач вказував, що детально проаналізувавши слова [PERSON], щодо його батьківства [PERSON] та [PERSON], він дійшов висновку про те, що неповнолітні діти [PERSON] - [PERSON] та [PERSON], не мають з ним спільних зовнішніх рис. Крім того, [PERSON] та він мають другу АО(II)) групу крові, а неповнолітні діти [PERSON] - [PERSON] та [PERSON] мають відповідно другу (АО(II)) та четверту (ІV(АВ)) групу крові, що виключає його біологічне батьківство неповнолітніх дітей [PERSON]- [PERSON] та [PERSON]. Оскільки, група крові батька та матері (АО(II)), то відсоткова вірогідність отримати дітям групу крові, в залежності від ресус-фактору батьків, складає : - І (00) - 25%, ІІ(АО) - 50% ІІ(АА) - 25%, - II (АА) - 50%, ІІ (АО) - 50%, - II (АА) - 100%. Тобто повністю виключає наслідування дитиною групи крові (ІV(АВ)). В з"явку з цим, позивач вимушений звертатися до суду з даним позовом. В судове засідання позивач [PERSON] не з"явився, звернувшись до суду із письмовою заявою, в якій просив суд розглянути справу у його відсутність та у відсутність його представника [PERSON] В своїй письмовій заяві просив суд задовольнити повністю його уточнені позовні вимоги. [PERSON] Олександрівна в судове засідання не зявилася, надавши суду письмову заяву про розгляду справи у її відсутність, зазначивши, що вона визнає уточнені позовні вимоги [PERSON] Представник третьої особи - служби в справах дітей Хорольської районної державної адміністрації в судове засідання не зявився, надавши суду письмову заяву про розгляду справи за відсутності представника служби, зазначивши, що служба в справах дітей Хорольської районної державної адміністрації не заперечує проти задоволення даного уточненого позову. Представник третьої особи - відділу ДРАЦС реєстраційної служби Хорольського районного управління юстиції у Полтавській області в судове засідання не зявився по невідомій суду причині, хоча належним чином був повідомлений про дату та час судового засідання. Суд, дослідивши заяви сторін та третіх осіб, а також дослідивши інші матеріали справи, врахувавши визнання відповідачкою позову, приходить до висновку, що уточнений позов підлягає до задоволення з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що сторони з 13 травня 2014 року перебували у шлюбі, реєстрація якого була проведена відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Хорольського районного управління юстиції у Полтавській області, актовий запис № 28. Від шлюбу сторони мають двох неповнолітніх дітей: [PERSON], [INFO], як зареєстровано 23 липня 2014 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Хорольського районного управління юстиції у Полтавській області, актовий запис №3; [PERSON], [INFO], якого зареєстровано 23 липня 2014 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Хорольського районного управління юстиції у Полтавській області, актовий запис №4. Батьком народжених дітей було записано [PERSON] Подружні стосунки між сторонами не склалися, шлюбні відносини між ними було припинено з червня 2014 року, в з"язку з чим шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано 29.07.2014 року рішенням Хорольського районного суду Полтавської області (справа № 548/1248/15-ц, провадження №2/548/542/15). Рішенням Хорольського районного суду Полтавської області (справа №548/1247/15-ц, провадження №2/548/541/15) від 06.08.2015 року задоволено позов [PERSON] до [PERSON] про стягнення з нього аліментів на утримання малолітніх дітей, вирішено стягувати з [PERSON], аліменти в розмір 1/3 частини всіх видів заробітку (доходів), але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму дитини відповідного віку. Судом встановлено, що не заперечується і самою відповідачкою, що [PERSON] та [PERSON] мають другу АО(II)) групу крові, а неповнолітні діти [PERSON] - [PERSON] та [PERSON] мають відповідно другу (АО(II)) та четверту (ІV(АВ)) групу крові, що виключає біологічне батьківство [PERSON] неповнолітніх дітей [PERSON]- [PERSON] та [PERSON]. Оскільки, група крові батька та матері (АО(II)), то відсоткова вірогідність отримати дітям групу крові, в залежності від ресус-фактору батьків, складає : - І (00) - 25%, ІІ(АО) - 50% ІІ(АА) - 25%, - II (АА) - 50%, ІІ (АО) - 50%, - II (АА) - 100%. Тобто повністю виключає наслідування дитиною групи крові (ІV(АВ)). Відповідно до ст. 136 Сімейного кодексу України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред'явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. Згідно Постанови Пленуму Верховного суду України від 15.05.2006 року №3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" судам слід ураховувати, що відповідно до ст.136 СК України оспорити батьківство має право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень шляхом пред'явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. На підставі наведеного,

Outcome: approved