Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-16 00:00:00

21.08.2019 року позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , просить ухвалити рішення, яким стягнути з відповідача на її користь пеню за несвоєчасну ним сплату аліментів на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , за період з 28.08.2017 року по 01.04.2019 року в сумі 13096,77 грн. Свої вимоги обґрунтовує тим, що згідно з рішенням Баранівського районного суду Житомирської області №273/849/17 від 28.08.2017 року з відповідача на її користь стягнуто аліменти на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1000,00 грн. щомісячно на дитину, починаючи стягнення з дня предявлення позову до суду і до повноліття сина [PERSON] , тобто до [INFO] . Виконавчий лист перебуває на виконанні державного виконавця Баранівського РВ ДВС ГТУЮ у Житомирській області. З серпня 2017 по березень 2019 року відповідач допустив заборгованість по сплаті аліментів на утримання неповнолітнього сина [PERSON] в сумі 13096,77 грн. Оскільки відповідач борг по сплаті аліментів за вищевказаний період не погасив, вказана заборгованість виникла з його вини, тому позивач просить стягнути на її користь неустойку (пеню) за допущену ним заборгованість по їх сплаті за період з 28.08.2017 року по 01.04.2019 року в сумі 13096,77 грн. Відповідач добровільно відмовляється сплачувати неустойку (пеню) за несвоєчасну сплату аліментів, тому вона змушена звертатися до суду із позовом для захисту сімейних прав дитини. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Клопотання про розгляд справи за участю сторін від учасників судового процесу до суду не надходило. Відповідач відзив на позовну заяву не подав. В зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Враховуючи те, що у справі є достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін, зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи у відсутності сторін, що відповідає положенню ст. ст. 280, 281 та ч. 4 ст. 223 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав. Правовідносини між сторонами врегульовані нормами Сімейного кодексу України, Цивільного кодексу України, іншими нормативно - правовими актами. Судом встановлено, що на виконанні державного виконавця Баранівського РВ ДВС ГТУЮ у Житомирській області перебуває рішення Баранівського районного суду Житомирської області №273/849/17 від 28.08.2017 року про стягнення з відповідача на її користь аліментів на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1000,00 грн. щомісячно на дитину, починаючи стягнення з дня пред`явлення позову до суду і до повноліття сина [PERSON] , тобто до [INFO] . Станом на 01.04.2019 року заборгованість по сплаті аліментів за вказаним рішенням за період з серпня 2017 року по березень 2019 року становить 13096,77 грн., що підтверджується даними розрахунку заборгованості державного виконавця Савчук С.М. (а.с.7) У зв`язку з реєстрацією шлюбу позивач змінила прізвище [PERSON] на Лонська, що підтверджується даними копії свідоцтва про шлюб від 14.02.2012 року. (а.с.5) Відповідно до статті 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Відповідно до статті 180 Сімейного кодексу України батьки зобов`язані\~утримувати дитину\~до досягнення\~нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини. Відповідно до\~статті 196\~СК України\~ у\~разі виникнення\~заборгованості з\~вини особи,\~яка зобов`язана\~сплачувати аліменти\~за рішенням\~суду або\~за домовленістю\~між батьками,\~одержувач аліментів\~має право\~на стягнення\~неустойки (пені)\~у розмірі\~одного відсотка\~суми несплачених\~аліментів за\~кожен день\~прострочення від\~дня прострочення\~сплати аліментів\~до дня\~їх повного\~погашення або\~до дня\~ухвалення судом\~рішення про\~стягнення пені,\~але не\~більше 100\~відсотків заборгованості.\~У разі\~застосування до\~особи,\~яка зобов`язана\~сплачувати аліменти\~за рішенням\~суду,\~заходів,\~передбачених частиною\~чотирнадцятою статті\~71\~Закону України\~"Про\~виконавче провадження",\~максимальний розмір\~пені повинен\~дорівнювати різниці\~між сумою\~заборгованості та\~розміром застосованих\~заходів примусового\~виконання,\~передбачених частиною\~чотирнадцятою статті\~71\~Закону України\~"Про\~виконавче провадження". Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Виходячи з аналізу норм глави 49 ЦК України та статті 196 СК України неустойка (пеня) є способом забезпечення виконання зобов`язання, що має на меті сприяти належному виконанню зобов`язання. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Як зазначено у частині першій статті 196 СК України, неустойка може бути стягнена з особи, яка є винною у простроченні сплати аліментів. Згідно з роз`ясненням, викладеному у пункті 22 Постанови Верховного Суду України від 15.05.2006 року\~\~№\~\~3\~\~«Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» зазначено, що передбачена статтею 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у вигляді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покласти таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках неустойка стягується за весь час прострочення сплати аліментів. У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів слід розраховувати за формулою: ?p=(A1?1%?Q1)+(A2?1%?Q2)+……….(An?1%?Qn), де: ?p загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову; A1 нарахована сума аліментів за перший місяць; Q1 кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць; A2 нарахована сума аліментів за другий місяць; Q2 кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць; An нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову; Qn кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць. Отже, оскільки зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі частини першої статті 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд з`ясувавши розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, встановивши строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого обчислює розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. Судом встановлено,\~що за\~період з\~серпня 2017\~року по\~березень 2019\~року державним\~виконавцем відповідачу\~нараховані аліменти\~в сумі\~19096,77\~грн.\~Відповідачем за\~вказаний період\~сплачено аліментів\~на суму\~6000,00\~грн.,\~отже загальна\~сума заборгованості\~за вказаний\~період становить\~13096,77\~грн.\~Вказана заборгованість\~по сплаті\~аліментів виникла\~з вини\~відповідача,\~який достовірно\~знав про\~свій обов`язок\~щодо їх\~сплати,\~міри для\~своєчасного щомісячного\~перерахування аліментів\~не приймав\~і не\~приймає,\~розмір заборгованості\~визначений державним\~виконавцем не\~оспорює,\~не заперечує\~та не\~спростовує своєї\~вини у\~її створенні,\~обставин,\~на підставі\~яких судом\~може бути\~зменшено розмір\~неустойки або\~звільнено відповідача\~від її\~сплати (визначених\~Сімейних кодексом\~України) судом не встановлено, доказів про застосування до відповідача заходів примусового виконання, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України "Про виконавче провадження" суду не надано. Тому з відповідача на користь позивачав слід стягнути пеню в межах заявлених вимог, не більше 100 відсотків заборгованості. А саме: за період з серпня 2017 року по березень 2019 року, станом на серпень 2019 року, стягнути пеню в сумі 13096,77 грн. На підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави необхідно стягнути судовий збір в сумі 768,40 грн., оскільки судом позов задоволений у поному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved