Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-31 00:00:00

У січні 2018 року позивач звернувсядо суду з даним позовом. Свої вимоги мотивував тим, що [PERSON] є власникомприміщення(кафе)за адресою: [ADDRESS] Постачання електроенергії за вказаною адресою здійснюється у відповідності до договору №220062703про постачання електричною енергією, укладеного 09.07.2014 року з ПАТ «Київобленерго» РП в подальшому назва змінена на ПрАТ «Київобленерго». 30.10.2017 року працівниками ПрАТ «Київобленерго», було виявлено порушення пункту 6.40Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ №28 від 31.07.1996 року (надалі - ПКЕЕ): «форма малюнку індикатора впливу магнітного поля відрізняється від форми малюнку, що була на індикаторі при її установці. Зміна форми свідчить про вплив магнітного поля на лічильник. Пошкодження пломби електропостчальної організації, пломба №С13603216 має сліди механічного впливу, яка встановлена на дверішафи обліку де встановлений облік та ввідний автоматичний вимикач». На місці було складеноакт про порушення № К040272 від 30.10.2017 року(а.с.11-12), який було підписано працівниками ПрАТ «Київобленерго»,та Позивачем. З даним актом Позивач не погодився, оскільки вважає, що він складений без належних підстав, фактично без йогобезпосередньої участі, з порушенням процедури проведення таких дій та з порушенням норм законодавства України зокрема ПКЕЕ. В подальшому акт про порушення №К040272 від 30.10.2017 рокурозглядався на комісії по розгляду актів про порушення від 09.11.2017року та 16.11.2017 року та був оформлений протоколом №0168 від 16..11.2017 року(а.с 13). В результаті проведення засідання комісії по розгляду актів про порушення від 16.11.2017 року оформленої протоколом №0168, [PERSON], було проведено нарахування згідно методики, а Позивачу повідомлено про оплату по акту порушення Правил користування електричною енергією на суму 74915, 58 грн. Позивач вважає, що рішення комісії з вимогою про сплату вартості недорахованої електроенергії не відповідає чинному законодавству, а тому, дія рішення комісії з розгляду актів порушень Правил користування електричною енергією, оформленого протоколом №0168 від 16.11.2017 року, прийнятого за результатом розгляду акта про порушення правил користування електричною енергією № К040272 від 30.10.2017 року, підлягає припиненню, як протиправне. Позивач не погоджується з вказаним рішенням Відповідача, та вважає його прийнятим з порушенням норм діючого законодавства, у зв'язку з чим звернувся з даним позовом до суду. Просив суд визнати недійсним та скасувати рішення комісії, що оформлене Протоколом №0168 засідання комісії ПАТ «Київобленерго» від 16.11.2017 року, згідно якого було розглянути акт №040272 від 30.10.2017 року про порушення Правил користування електроенергією у споживача стосовно нарахування [PERSON] не облікованої електричної енергії за період з 01.05.2017 року по 30.10.2017 року та стягнути з ПрАТ "Київобленерго" на користь [PERSON] судовий збір в розмірі 640 гривень. У судових засіданнях представник Позивача позовні вимоги підтримав. Просив задоволити позов. У судовому засіданні представник Відповідача проти позову заперечував,подавши суду відзивна позовну заяву (а.с. 41-44). Однак, суд не погоджується з такими висновками Відповідача з наступних підстав: Судом встановлено, що постачання електроенергії за адресою [ADDRESS] Обухівського району Київської області здійснюється у відповідності до договору №220062703 від 09.07.2014 року про постачання електричної енергії, укладеного [PERSON] з ПАТ «Київобленерго» в подальшому назва змінена на ПрАТ «Київобленерго». Відповідно до пункту 2.1 Договору під час виконання умов цього Договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим Договором, Сторони зобовязуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією затверджених постановою НКРЕ №28 від 31.07.1996 року (далі - ПКЕЕ). Споживач електричної енергії, відповідно до п. 1.2 ПКЕЕ - це юридична або фізична особа, що використовує електричну енергію для забезпечення потреб власних електроустановок на підставі договору. Відповідно до п. 3.2 ПКЕЕ відповідальною за технічний стан засобів обліку є організація, на балансі якої вони перебувають, або оператор засобів комерційного обліку електропередавальна організація або інша організація на підставі відповідного договору. Відповідно п. 3.33 ПКЕЕ передбачено, що роботи з контрольного огляду засобу обліку та технічної перевірки розрахункових засобів обліку електричної енергії проводяться у присутності уповноважених представників споживача. Підпунктами 5, 26 п.910.2ПКЕЕ встановлено, що споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів законодавства України, забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування. Відповідно до пункту 6.40 ПКЕЕ, у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів, перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 р. за № 782/12656 (далі-Методика). У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача. У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці (пункт 6.41 Правил користування електричною енергією). Згідно положень пункту 6.42 ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Як вбачається із матеріалів справи 30.10.2017 року представники ПрАТ «Київобленерго» за адресою м. обухів [ADDRESS] порушення пункту 6.40 ПКЕЕ: «форма малюнку індикатора впливу магнітного поля відрізняється від форми малюнку, що була на індикаторі при її установці. Зміна форми свідчить про вплив магнітного поля на лічильник. Пошкодження пломби електропостачальної організації, пломба №С13603216 має сліди механічного впливу, яка встановлена на двері шафи обліку де встановлений облік та ввідний автоматичний вимикач». На місці було складено акт про порушення № К040272 від 30.10.2017 року(а.с.11-12), який було підписано працівниками ПрАТ «Київобленерго», та Позивачем. В наданому до суду відзиві та судовому засіданні Відповідач зазначав, що 30 жовтня 2017 року уповноваженими представниками ПрАТ «Київобленерго» було проведено перевірку об'єкту електропостачання (кафе) за адресою : [ADDRESS] Відповідачем зазначено, що відповідно до п. 6.41 ПКЕЕ у разі вичвлення під час контрольного огляду Під час проведення перевірки у представники виявили зміну форми магнітного індикатор, встановленого на приладі обліку НІК 230АП1 №0574978, що свідчить про вплив магнітного поля на прилад обліку, а також виявили пошкодження пломби енергопостачальної організації, встановленої на дверцятах шафи облік, де безпосередньо встановлено прилад обліку та ввідний автоматичний вимикач. Відповідачем у суді не підтверджено у рамках та на підставі якої перевірки (технічної та /чи контрольного огляду) було виявлено порушення ПКЕЕ, та відповідно в рамках якої з цих перевірок було складено акт про порушення №К040272, що не відповідає п. 6.41 ПКЕЕ. 16.11.2017 року на засіданні комісії по розгляду Актів про порушення ПКЕЕ, було розглянуто Акт про порушення № К040272 від 30.10.2017 року. Рішення комісії було оформлено Протоколом №0168 від 16.11.2017 року. У п. 4 протоколу засідання комісії №0168 Позивач зазначає те, що він не був згодний з тим, що його роблять винним у порушенні пломб за збереження яких ні Позивач ні уповноважені ним особи відповідальності не брали. (а.с. 13). Згідно з пунктом 4.2.3. Договору споживач сплачує постачальнику вартість недорахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, затверджених постановою НКРЕ від 05.04.06 № 562, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електричної енергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою. Відповідно до пункту 4.2.7 Договору, споживач не несе відповідальності перед постачальником відповідно до вимог пунктів 4.2.1-4.2.3 цього Договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини постачальника або внаслідок дії обставини непереборної сили. Поряд з цим, приписами статті 76 ЦПК Українивизначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до статті77 ЦПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються. Згідно статті 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Судом встановлено, що Споживач прийняв на відповідальне зберігання лічильник №0574978 типу НІК 2301 АП-1 та пломби, що зазначені у таблиці 7.1 та таблиці 7.2, Додатку №7 до Договору №220062703, та місцем пломбуванням якого стала кл. кришка, та була опломбована пломбою постачальника типу жовта кольору, з номером 70498335; на кожуху лічильника пломбою Держспоживнагляд 2011; збірка 0,4 була опломбована пломбою постачальника С12668388 таким чином Позивач зобов'язався забезпечити збереження елементів обліку та цілісність пломб, встановлених на ньому(а.с. 30-31.). Разом з тим Положеннями п.2.1 Методики встановлено, що ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленою цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ, та в разі виявлення порушень, зазначених зокрема, у підпункті 3 пункту 2.1 Методики, а саме: пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо); Отже Методикою визначено, що факт, установлення індикаторів має бути зазначений в акті про передачу на відповідальне збереження, або іншому документі, який би підтверджував факт установлення таких індикаторів на приладі обліку, та факт їхньої цілісності, та складається у двох примірниках представниками енергопостачальника, у присутності споживача(власника або уповноваженої ним особи) та підписується ними, про те таких актів Відповідачем суду не надано. Відомості про установлення індикатора М 8521726, М 8521727 та їх вид, а також та пломб С13603215, та С 13603216 відсутні і в таблиці 7.2 додатку №7 до Договору №220062703 (а.с. 31). Таким чином твердження Відповідача про те, що Позивачем була порушена форма індикатору (магнітного або електричного полів) не підтверджена належними та допустимими доказами. Судом встановлена відсутність самого факту передачі Позивачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому. Наявний в матеріалах справи Акт №074165 про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому складений 16.06.2014 року не підтверджує передачу саме Позивачу пломб та індикаторів, що зазначені в акті про порушення №К040272 від 30.10.2017 року та Протоколі №0168 засідання комісії від 16.11.2017 року(а.с. 72.). З матеріалів справи вбачається, що на підставі акту про порушення №К040272 від 30.10.2017 року Відповідачем було здійснено розрахунок обсягу необлікованої електричної енергії, оформлений Протоколом №0168, згідно з пунктом 2.1.3 Методики (а.с.13). Таким чином при розгляді акту про порушення оформленого протоколом №0168 від 16.11.2017 року,та обрахунку Відповідачем було не правомірно застовано норми та положення Методики. Відповідно до вимог ст. 614 ЦК України особа, яка порушила зобов'язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з пунктом 4.2.3. Договору споживач сплачує постачальнику вартість недорахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, затверджених постановою НКРЕ від 05.04.06 № 562, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електричної енергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою. Крім того Суд не погоджується із висновком комісії, щодо наявності вини споживача, а від так і самого правопорушення. Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь в розгляді справи, дослідивши матеріали справи, оглянувши представлені докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають повному задоволенню, виходячи з наступного. У відповідності до п.1.1. ПКЕЕ, ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії). Дія цих Правил поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення). Норми розділів "Загальні положення", "Межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін" та "Особливості постачання електричної енергії для населених пунктів" поширюються на всіх споживачів без винятку. За положенням ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПКУкраїни кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. У статті 16 ЦК України визначений загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів, а також зазначено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Проте, варто враховувати, що законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень ст. ст. 55, 124 Конституції України та ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом. Відповідно до ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії » передбачена відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії. Пунктами 6 та 7 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122, встановлено, що у разі відмови споживача відшкодувати збитки підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку. Рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії, може бути оскаржено в установленому законом порядку. Згідно п.6.42 ПКЕЕ, споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі задоволення судом скарги споживача постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) скасовує відповідний акт про порушення.Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта, визначення розміру коштів, належних до оплати, здійснення платежів вирішуються у судовому порядку (п.6.43 ПКЕЕ). Верховним Судом України у постанові № 6-4цс11 від 6.11.2011 року зроблено правовий висновок про те, що акт є лише фіксацію порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання Правил, і згідно зі ст.57 ЦПК України є доказом, який у разі виникнення спору повинен оцінюватися судом відповідно до вимог ст.212 ЦПК України, і його оскарження не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи. Крім цього, Верховний Суд України визначаючи таку правову позицію, зазначив, що акт розглядається на засіданні комісії із запрошенням споживача, яка при доведеності зафіксованих актом обставин, від імені енергопостачальника та відповідно до Методики може визначити негативні для споживача наслідки. Отже, Верховний Суд України у своєму рішенні встановив неможливість оскарження лише акту і вказав, що негативні наслідки наступають для споживача саме на підставі рішення комісії. Враховуючи правову позицію Верховного Суду України, вимоги ст.ст.4, 23 ЦПК України та ст.ст. 15, 16 ЦК України, п.6 та 7 Порядку, п.6.42, 6.43 ПКЕЕ, п.9.3 Договору, суд приходить висновку про можливість оскарження споживачем рішення комісії з метою захисту своїх прав та обов'язків, оскільки останнє тягне за собою негативні наслідки для нього. Згідно пункту 6.42. Правил користування електричною енергієюкомісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії. Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії. П. 2.1 Методики №562 передбачено, що Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленою цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ, та в разі виявлення порушень, зазначених зокрема, у підпункті 3 пункту 2.1 Методики, а саме: пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо); Таким чином, оскільки Акт про порушення №К040272 від 30.10.2017р було складено з порушенням вимог ПКЕЕ та Методики, то нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі такого акта є протиправним. За ст. 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідно до ст.12 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об'єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв'язок у сукупності, з'ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що відповідно до ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про необхідність повного задоволення позову. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved