Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-06 00:00:00

Позивач по первісному позову [PERSON] , 11.12.2018 року звернулась до суду з позовом, вимоги за яким уточнила шляхом подання заяви від 20.01.2020 року, в якому зазначила, що відповідно до свідоцтва про спадщину, виданого державним нотаріусом Коростенської міської державної нотаріальної контори Кормінець М.М., зареєстрованого в реєстрі за №2-973, прийняла у власність 1/4 частку житлового будинку з надвірними будівлями [ADDRESS] . 04.02.2014 року згідно договору дарування прийняла у власність 1/4 частку вказаного будинку, отже стала власником 1/2 частки будинку [ADDRESS] . Власником інших частин є [PERSON] на підставі Свідоцтва про право власності № 10515 від 02.12.2004 року ( 1/4 частки) та свідоцтва про право на спадщину, виданого державним нотарусом Коростенської міської державної нотаріальної контори, зареєстрованого в реєстрі за №2-536 від 04.10.2018 року (1/4 частки). Отже, відповідач на підставі вказаних правовстановлюючих документів також є власником 1/2 частки вказаного будинку. Між ними не визначено порядок користування будинком. Фактично весь будинок займає відповідач зі своєю сім`єю, чим перешкоджає володіти, користуватися та розпоряджатися майном, що є спільною частковою власністю. В цілому будинок складається з житлового будинку з прибудовами"а", "а1", сараю"Б" та "В" з верандою "б" та туалетом"Т", колодязю "К", огорожі. Житловий будинок в свою чергу складається з таких приміщень: сіни №1 площею 8, 7 кв.м., кладова №2 площею 3, 2 кв.м., кімната №3 площею 5, 9 кв.м., кімната №4 площею 14, 1 кв.м., кімната №5 площею17, 0 кв.м., кухня №6 площею 5, 3 кв.м., кладова площею 4, 2 кв.м., сіни №8 площею 5, 5 кв.м., кімната №9 площею 10, 6 кв.м.. Загальна площа будинку становить 74, 5 кв.м., житлова площа 47, 6 кв.м., допоміжна площа 26, 9 кв.м. З моменту набуття права спільної часткової власності виникли непорозуміння з приводу користування, утримання та збереження цього майна, тому просить виділити в натурі на праві особистої власності [PERSON] , [INFO] , 1/2 частку житлового будинку [ADDRESS] у вигляді квартири №1 , що складається з приміщень: сіней №1 площею 8, 7 кв.м., кладової №2 площею 3, 2 кв.м., кімнати №3 площею 5, 9 кв.м., кімнати №4 площею 14, 1 кв.м., 1/2 частки кімнати №9 площею 5, 3 кв.м., змінивши функціональне призначення приміщення №1 з сіней на кухню; З господарських будівель виділити сарай частина Б, б площею 19, 6 кв.м., сарай "В" площею 5, 7 кв.м., 1/2 частку колодязя, 1/2 частину огорожі та припинити право спільної часткової власності на зазначені житлові та господарські приміщення. Одночасно просила стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] грошову компенсацію вартості майна в розмірі 3074, 50 гривень. Переобладнання та перепланування виділених часток житлового будинку покласти на сторони. 23.09.2019 року [PERSON] звернувся до суду із зустрічним позовом, вимоги за яким уточнив шляхом подачі заяви про збільшення позовних вимог від 10.02.2020 року в якій просив виділити в натурі на праві особистої власності 1/2 частку житлового будинку [ADDRESS] у вигляді квартири №1 , що складається з приміщень: сіней №1 площею 8, 7 кв.м., кладової №2 площею 3, 2 кв.м., кімнати №3 площею 5, 9 кв.м., кімнати №4 площею 14, 1 кв.м., 1/2 частини кімнати №9 площею 5, 3 кв.м., змінивши функціональне призначення приміщень №1 з сіней на кухню. З господарських будівель виділити сарай частина "Б, б" площею 19, 6 кв.м., сарай "В" площею 5, 7 кв.м., 1/2 частину колодязя, 1/2 частину огорожі та припинити право спільної часткової власності на зазначені житлові та господарські приміщення. Стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] грошову компенсацію вартості майна в розмірі 3074, 50 гривень. Переобладнання та перепланування виділених часток житлового будинук покласти на сторони. Просили вирішити питання про розподіл судових витрат. В судовому засіданні представник позивача по первісному позову, а по зустрічному позову представник відповідача, [PERSON] , позовні вимоги по первісному позову підтримав, по зустрічному позову вимог не визнав і пояснив, що сторони є співвласниками будинку в рівних частках, однак з незалежних від [PERSON] причин вона не має можливості користуватися будинком. З її сторони висувалась відповідачу пропозиція щодо придбання у неї її частки, однак той не погоджується. Представник відповідача по первісному позову, по зустрічному позову представник позивача, [PERSON] , позовні вимоги по первісному позову не визнав, по зустрічному позову підтримав і пояснив, що сторони є братом та сестрою. Ще за життя їх матері існувала домовленість про те, що [PERSON] буде користуватися лівою частиною будинку, де на той час останній проживав, а [PERSON] правою частиною будинку. Дійсно, на даний час [PERSON] є одруженим та використовує будинок для проживання своєї сім`ї. На умову щодо придбання у позивача належної їй частки будинку дійсно відмовився, оскільки була запропонована вартість 7000 доларів США, а таких грошей він не має, а пропозиція проводити сплату частинами позивача не влаштувала. Після цього позивач зазначила про те, що забере у [PERSON] саме ту частину будинку, де він провів ремонтні роботи, в тому числі провів водопостачання і фактично проживає. Вислухавши пояснення сторін та проаналізувавши їх з дослідженими в судовому засіданні матеріалами справи суд дійшов висновку про наступне. Судом встановлено, що між сторонами виник спір щодо виділу частки із майна, яке знаходиться в спільній частковій власності, оскільки сторони є власниками спільного майна і заявлено вимогу про виділення двом із співвласників належної їм частини в спільному майні. Вирішуючи питання про те, яка правова норма за загальним правилом дії законів та інших нормативно-правових актів у часі (ст.58 ч.1 Конституції України) підлягає застосуванню до цих правовідносин, враховуючи час їх виникнення, встановлено, що такою є ст.364 ЦК України, відповідно до якої співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Сторони є співвласниками житлового будинку [ADDRESS] , кожному належить по 1/2 частки вказаного будинку. Зазначені обставини підтверджено правовстановлюючими документами, що підтверджують право власності сторін на вказане майно. Можливість поділу спірного об`єкту нерухомості підтверджена висновком будівельно-технічної експертизи №880/09.19 від 16.09.2019 року. За даним висновком існує 3 варіанти розподілу спірного об`єкта. Сторони в добровільному порядку згоди щодо запропонованих варіантів не дійшли, сторона позивача вважає за можливе провести виділ за варіантом 1-а, вищезазначеного висновку. Сторона відповідача також просить провести виділ за цим варіантом, з виділенням тих самих приміщень, що просить виділити позивач. При визначенні варіанту розподілу будинку суд враховує наявність у позивача [PERSON] на праві власності іншого житла, що надає можливість проводити роботи щодо перепланування без проживання в спірному в житлі, натомість відповідач [PERSON] іншого житла не має, фактично з сім`єю використовує житло для проживання в ньому, в подальшому існує потреба мати у користуванні необхідні об`єкти для забезпечення життєвих потреб, а також з урахуванням того, що останнім за період проживання у спірному житловому приміщенні були проведені певні ремонтні роботи, проведено водовідведення, тощо, отже вважає доцільним провести виділ за варіантом 1-а, виділивши позивачу по первісному позову (відповідачу по зустрічному позову) [PERSON] приміщення кімнати 1-5 площею 17, 0 кв.м., кухні 1-6 площею 5, 3 кв.м., кладовки 1-7 площею 4, 2 кв.м., сіней 1-8 площею 5, 5 кв.м., 1/2 частину кімнати 1-9 площею 5, 3 кв.м., що становить площу 37, 3 кв.м., вартістю 89568 гривень; з відповідною частиною господарських будівель і споруд, що складає 51/100 часток. Відповідачу по первісному позову (позивачу по зустрічному позову) [PERSON] виділити приміщення сіней 1-1, площею 8, 7 кв.м., кладовки 1-2, площею 3, 2 кв.м., кімнати 1-3, площею 5, 9 кв.м., кімнати 1-4, площею 14, 1 кв.м., 1/2 кімнати 1-9, площею 15, 3 кв.м., що становить 37, 2 кв.м., вартістю 89327 гривень; з відповідною частиною господарських будівель та споруд, що складає 49/100 часток. Виконання робіт з поділу спірного об`єкта можливо лише після розроблення та затвердження проектної документації, відповідно до законодавства, оскільки зазначені варіанти поділу передбачають зміну кількості квартир, загальної та житлової площі, втручання в інженерні мережі, що являється реконструкцією. Підставою для розроблення та затвердження проектної документації є рішення суду з даного спору. За таких обставин суд вважає, що вищезазначеним виділом часток з майна будуть реалізовані відповідні права співвласників. Право спільної часткової власності на майно, з приводу якого порушено спір, припиняється (ст.367 ЦК України). Вирішуючи питання судових витрат у даній справі суд зазначає наступне. В справі понесені витрати по оплаті судово будівельно-технічної експертизи в сумі 8000 гривень. Згідно наявних у справі квитанцій витрати на проведення вказаної експертизи понесені, як позивачем так і відповідачем по 4000 гривень, кожним. У зв`язку з тим, що спір щодо нерухомого майна порушено обома сторонами, витрати понесені також обома сторонами, тому є взаємозарахованими, отже відсутні підстави для їх стягнення на користь один одного. Приймаючи до уваги положення п. 3 ч. 2 ст.141 ЦПК України також відсутні підстави для стягнення із сторін на користь один одного понесених судових витрат по сплаті судового збору. Витрати на правничу допомогу на користь [PERSON] в розмірі 5440 гривень підлягають стягненню з [PERSON] , з урахуванням положень ст.137 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів щодо їх понесення (а.с.19). Витрати [PERSON] на правничу допомогу відповідними доказами не підтверджено.

Outcome: partial