Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-23 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що вироком Мукачівського міськрайонного суду від 23 травня 2018 року [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінальних правопорушень, передбаченого ч.1 та ч.2 ст. 190 Кримінального кодексу України та призначено йому покарання у вигляді обмеження волі за ч.1 ст. 190 КК України строком на 1 (один) рік; за ч.2 ст. 190 КК України - 3 (три) роки обмеження волі. На підставі ст.70 ч.1 КК України шляхом поглинення менш суворого покарання більш суворим остаточно призначити [PERSON] покарання у вигляді 3 (трьох) років обмеження волі. На підставі пункту\~"ґ"\~ст.1 Закону України\~"Про амністію у 2016 році"\~засудженого [PERSON] звільнено від відбування покарання, призначеного за цим вироком. Ухвалою апеляційного суду Закарпатської області від 11 вересня 2018 року вирок Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 23 травня 2018 року щодо [PERSON] змінено. \~Пом`якшено [PERSON] покарання за ч.1\~ст.190 КК України\~до штрафу у розмірі 40 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 680 (шістсот вісімдесят) гривень та за ч.2\~ст.190 КК України\~ до штрафу в розмірі 60 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1020 (одна тисяча двадцять) гривень.\~ На підставі ч.1\~ст.70 КК України\~за сукупністю злочинів, шляхом поглинення менш суворого покарання більш суворим, призначено [PERSON] покарання у виді штрафу в розмірі 60 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1020 (одна тисяча двадцять) гривень. Застосовано до [PERSON] Закон України «Про амністію у 2016 році»\~і на підставі п.«ґ» ст.1 звільнено від відбування призначеного покарання.\~\~ В решті вирок суду залишено без зміни. Таким чином вироком Мукачівського міськрайонного суду від 23 травня 2018 року встановлено, що 20 грудня 2013 року близько 14 години, [PERSON] увійшовши у довіру громадянина [PERSON] та шляхом обману, під приводом надання послуг щодо набуття громадянства Угорщини, отримав від останнього грошові кошти в сумі 1 000 євро, після чого не виконавши обіцянок перед громадянином [PERSON] привласнив вказані грошові кошти, завдавши потерпілому [PERSON] матеріальну шкоду на загальну суму 11 240 грн. Таким чином посилається, що злочинними діями відповідача [PERSON] позивачу завдано матеріальну шкоду у розмірі 85 187 гривень, з яких: 27\~090 гривень основна сума боргу; 26 817 грн. 18 коп. - втрати по інфляції за період з 20 вересня 2013 року по 27 квітня 2017 року; 2 604 грн. - 3% річних за період з 20 вересня 2013 року по 27 квітня 2017 року; 28 645 грн. 98 коп. - нарахована пеня за період з 20 вересня 2013 року по 27 квітня 2017 року. Крім того, позивач також просить стягнути з відповідача моральну шкоду, яку обґрунтовує моральними стражданнями, переживаннями внаслідок злочинних дій [PERSON] , що призвело до негативних змін в його житті, яку оцінює в 100\~000 гривень. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час і місце його проведення повідомлявся належним чином , представник позивача подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила їх задоволити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив та не скористався своїм правом подати відзив на позовну заяву, тому в силу ч. 8\~ст.\~178\~ЦПК України суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши та оцінивши письмові докази у справі у їх сукупності, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з частини 1 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст.\~15\~та п. 8 і 9 ч. 2 ст.\~16 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання чи оспорювання, а одними із способів захисту цивільного права є відшкодування збитків, інші способи відшкодування майнової шкоди та відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Судом встановлено, що вироком Мукачівського міськрайонного суду від 23 травня 2018 року [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст. 190 Кримінального кодексу України та призначено йому покарання у вигляді обмеження волі за ч.1 ст. 190 КК України строком на 1 (один) рік; за ч.2 ст. 190 КК України 3 (три) роки обмеження волі; на підставі ст.70 ч.1 КК України шляхом поглинення менш суворого покарання більш суворим остаточно призначено [PERSON] покарання у вигляді трьох років обмеження волі; на підставі пункту\~"ґ"\~ст.1 Закону України\~"Про амністію у 2016 році"\~засудженого [PERSON] звільнено від відбування покарання, призначеного за цим вироком. Ухвалою апеляційного суду Закарпатської області від 11 вересня 2018 року вирок Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 23 травня 2018 року щодо [PERSON] змінено; \~пом`якшено [PERSON] покарання за ч.1\~ст.190 КК України\~до штрафу у розмірі 40 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 680 гривень та за ч.2\~ст.190 КК України\~- до штрафу в розмірі 60 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1020 гривень.\~ На підставі ч.1\~ст.70 КК України\~за сукупністю злочинів, шляхом поглинення менш суворого покарання більш суворим, призначено [PERSON] покарання у виді штрафу в розмірі 60 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1020 гривень; застосовано до [PERSON] Закон України «Про амністію у 2016 році»\~і на підставі п.«ґ» ст.1 звільнено від відбування призначеного покарання;\~в решті вирок суду залишено без зміни ( а.с. 6-14). В силу ч. 1\~ст. 1177 ЦК України\~шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону. У свою чергу, загальні підстави відшкодування майнової шкоди визначені ч. 1 та ч. 2\~ст. 1166 ЦК України,\~за змістом якої майнова шкода, завдана неправомірними діями особистим немайновим правам фізичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Таким чином вироком Мукачівського міськрайонного суду від 23 травня 2018 року встановлено, що 20 грудня 2013 року близько 14 години [PERSON] , увійшовши у довіру громадянина [PERSON] та шляхом обману, під приводом надання послуг щодо набуття громадянства Угорщини, отримав від останнього грошові кошти в сумі 1 000 євро, після чого не виконавши обіцянок перед громадянином [PERSON] привласнив вказані грошові\~кошти,\~завдавши потерпілому\~ [PERSON] \~матеріальну шкоду\~на загальну\~суму 11\~240\~грн.\~ Вирок набув законної сили 11.09.2018 року (а.с. 6-14). Відповідно до ч. 6 ст.\~82\~ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Встановленим судом обставинам відповідають цивільні правовідносини, пов`язані із відшкодуванням шкоди, завданої внаслідок неправомірних дій, які регулюються\~Цивільним Кодексом України. Відповідно до ч. 7\~ст. 128 КПК України, особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Крім того, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настали після прострочення (ч. 1, 2\~ст. 612 ЦК України). За\~ст. 625 ЦК України\~боржник не звільняється від відповідальності неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів н встановлений договором або законом. Отже, у\~статті 625 ЦК України\~визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення. Приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. Зазначене узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними в постанові № 686/21962/15-ц від 16 травня 2018 року. Згідно з ч. 2\~ст. 533 ЦК України\~якщо у зобов`язанні визначено грошовий еквівалент в іноземній валюті, сума, що підлягає сплаті у гривнях, визначається за офіційним курсом відповідної валюти на день платежу, якщо інший порядок її визначення не встановлений договором або законом чи іншим нормативно-правовим актом. Таким чином, судом встановлено, що відповідач [PERSON] має грошове зобов`язання перед позивачем, яке встановлено у вироку суду від 23 травня 2018 року в сумі 1000,00 євро, що еквівалентно 27 090,00 грн., а оскільки порушив строки виконання з виплати відшкодування матеріальної шкоди, а тому вищевказана сума відшкодування матеріальної шкоди свідчать про прострочення виконання грошового зобов`язання, а відтак у позивача виникло право на застосування наслідків такого порушення у вигляді стягнення інфляційних втрат і трьох процентів річних від простроченої суми за весь час прострочення, відповідно до\~статті 625 ЦК України. Крім того, за приписами ч. 3\~ст. 549 ЦК України, - пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Аналогічна правова позиція підтверджена й судовою практикою Верховного Суду України, наприклад у постанові Верховного Суду України від 06.06.2012 року по справі № 6-49цс12 зазначається, що - «законодавство України не виключає можливості одночасного стягнення з боржника пені (ч. 3\~ст. 549 ЦК України), індексу інфляції та 3% річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом\~\~(ч. 2\~ст. 625 ЦК України)». Крім того в така ж правова позиція підтверджена й Верховним Судом у постанові Верховного Суду від 06.06.2019 року по справі № 758/8819/16-ц. З урахуванням наведеного оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи положення ЦПК України про розгляд справи в межах позовних вимог, суд приходить до висновку, що позов [PERSON] до [PERSON] в частині відшкодування матеріальної шкоди слід задоволити та стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] 85\~187, 00 гривень, з яких 27\~090 гривень основна сума матеріального збитку; 26 817 грн. 18 коп. - інфляція за період з 20 грудня 2013 року ( дата вчинення кримінального правопорушення) по 27 квітня 2017 року ; 2 604 грн. 3% річних за період з 20 грудня 2013 року по 27 квітня 2017 року; 28 645 грн. 98 коп. - пеня за період з 20 грудня 2013 року по 27 квітня 2017 року. Крім матеріальної шкоди позивач просить стягнути з відповідача 10000,00 грн. моральної шкоди. Вирішуючи питання про відшкодування позивачу моральної шкоди, суд приходить до наступного висновку. Положеннями ст. 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода може полягати, в тому числі, і у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Разом з тим, суд звертає увагу на те, що в рамках даної цивільної справи доказуванню підлягає не лише факт завдання моральної шкоди та конкретних форм її прояву, а й заявлений до відшкодування розмір у 100\~000 грн. Виходячи з роз`яснень Пленуму Верховного Суду України у п. 9 постанови «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31.03.1995 року, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди визначається залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних, тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення, тощо) та з урахуванням інших обставин, суд вважає, що позов в частині відшкодування моральної шкоди підлягає частковому задоволенню і, враховуючи обставини справи, з урахуванням вимог розумності, виваженості і справедливості, та приходить до висновку, що доцільно в рахунок відшкодування моральної шкоди з [PERSON] на користь [PERSON] стягнути 10000,00 грн. Доказів на підтвердження того, що розмір моральної шкоди позивачу за наслідками дій відповідача становить саме 100 000,00 грн.\~позивачем суду не надано. Крім того, відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір в дохід держави. На підставі наведеного,

Outcome: approved