Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-28 00:00:00

Позивачка звернулася в суд з позовом до ПрАТ "СК "ВУСО" про стягнення страхового відшкодування, мотивуючи тим, що 20.04.2018 року між нею та відповідачем укладено договір комплексного страхування майна № ІFIGNBR-183К2L4, яким застраховано нерухомість її квартиру, відповідно до договору найму житлового приміщення в будинках міністерства оборони України за адресою [ADDRESS] , на загальну суму 50 000.00 гривень. Відповідно до Умов страхування по договору добровільного комплексного страхування майна та відповідальності перед Третіми особами «Нерухомість без огляду» п. 1.1.2. Страхувальник має право при настанні страхового випадку отримати страхове відшкодування в порядку, передбаченому Правилами страхування та цим Договором. 20.07.2018 року такий випадок настав, а саме: пошкодження помешкання житла виникнуло внаслідок складних метеорологічних умов, які призвели до підтікання фундаменту та заливу вікна. Виконуючи вимоги договору страхування вона повідомила відповідача про настання страхового випадку за встановленою ним формою та звернулась з вимогою здійснити їй страхову виплату, надала пакет документів на підтвердження страхового випадку. Та згодом отримала відповідь №7129 від 07.09.2018р., що відповідач фактично відмовився здійснити страхову виплату, аргументуючи це тим, що дана подія, яка відбулася, не є страховим випадком. З такою відмовою відповідача позивачка не погоджується, а тому просить стягнути 25 410 грн страхового відшкодування та 51 430 грн. моральної шкоди. Враховуючи те, що її майно - житло, ушкоджено у результаті стихійного явища, те що вона не отримала від страховика передбачених страховим договором, який набрав законної сили, необхідних виплат, її право на отримання коштів за страховим випадком порушене і підлягає захисту. 02.09.2019 року представник відповідача подав клопотання про залишення позовної заяви без руху та заяву про передачу справи за підсудністю(а.с.75-86). 05.09.2019 року відповідачем подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого повідомив, що між ПАТ«Страхова компанія «ВУСО» та [PERSON] було укладено Електронний поліс комплексного страхування майна від 20.04.2018 року ІFIGNBR-183К2L4, предметом якого є майнові інтереси Страхувальника, що не суперечать законодавству України, пов`язані з володінням, користуванням і розпорядженням майном за п.5.1 Договору, а також з відшкодуванням Страхувальником заподіяної ним шкоди фізичній особі або її майну, а також шкоди, заподіяної юридичній особі, внаслідок володіння, користування та розпорядження майном, зазначеним в п.5.1 Договору. П.5.1 Договору визначено адресу місцезнаходження застрахованої нерухомості: [ADDRESS] . При цьому, невід`ємною частиною укладеного Договору є Умови страхування по договору добровільного комплексного страхування майна та відповідальності перед третіми особами «Нерухомість без огляду». Загальна страхова сума за Договором становить 50 000,00 грн. (п.8.1 Договору). В період дії даного Договору, 20.07.2018 року в застрахованій квартирі відбулась подія, що носить ознаки страхової. 23.07.2018 року [PERSON] звернулась до страхової компанії із відповідними документами та Заявою про страхове відшкодування №2186МРВ700003К. Акт обстеження кімнати від 25.07.2018 року. 09.09.2018 року аварійним комісаром ПрАТ «СК «ВУСО» було здійснено огляд пошкодженого майна та складено за його результатами Звіт про результати огляду майна. В подальшому з метою визначення розміру збитку на замовлення страхової компанії суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] , було складено Звіт №6827 про незалежну оцінку вартості матеріальних збитків, які виникли внаслідок залиття, квартири розташованої в гуртожитку за адресою: [ADDRESS] , 2. Вартість збитку складає 10 714, 80 грн. без ПДВ. Листом від 07.09.2018 року №7129/904176 ПрАТ «СК «ВУСО» було повідомлено позивача про відмову у виплаті страхового відшкодування, оскільки заявлена подія не належить до страхового випадку, в силу пп.6 п.4.3 Розділу 4 Умов страхування по договору добровільного комплексного страхування майна та відповідальності перед третіми особами «Нерухомість без огляду». А тому, просять відмовити у задоволенні позову(а.с.97-150). 09.09.2019 року представником відповідача подано додаткові пояснення, відповідно до яких, стверджує, що період дії Договору страхування майна, а саме, 20.07.2018 року в застрахованій квартирі відбулась подія, що носить ознаки страхової. Так, пошкодження помешкання нібито відбулось внаслідок складних метеорологічних умов, а саме, - сильних злив. За критеріями Держгідрометслужби (КД 52.4.3.01-03 «Настанова по службі прогнозів та попереджень про небезпечні і стихійні явища погоди» (Державна гідрометеорологічна служба, Київ, 2003), які діяли на момент виникнення спірних правовідносин), опади у вигляді дощу кількістю 15-29 мм та тривалістю 12 годин і менше відносяться до небезпечного метеорологічного явища. При цьому, стихійним метеорологічним явищем- є явище погоди, яке за кількісними показниками, тривалістю та територією розповсюдження несе загрозу для населення та порушує функціонування господарського комплексу країни. Стихійним явищем вважається дуже сильний дощ, кількість опадів 50 мм і більше за 12 годин і менше. На момент настання події на території, у межах якої знаходиться місце страхування не випадало підвищеної кількості опадів, які можна було б кваліфікувати як небезпечне або стихійне явище (сильний/дуже сильний дощ), передбачене п.п.6.1.3 п.6.1 Розділу 6 Договору страхування майна. Правилами добровільного страхування від вогневих ризиків та ризиків стихійних явищ №05-05 передбачено, що сильний дощ, зливи, сильний снігопад - це випадання підвищеної кількості таких опадів, підвищеним мається на увазі випадання протягом доби опадів у кількості, що перевищує 1 (одну) середньомісячну норму випадання опадів для території, у межах якої знаходиться місце страхування. За встановлених фактичних обставин справи в даному випадку, дії ПрАТ «СК «ВУСО» щодо відмови у виплаті страхового відшкодування є правомірними та обґрунтованими. А тому, просив відмовити у задоволенні позову(а.с.87-96). 25.09.2019 року ухвалою Івано-Франківського міського суду у задоволенні заяви представника відповідача ПрАТ "СК "ВУСО" Сокол Д.В. про передання цивільної справи №344/14281/19 за позовом [PERSON] до ПрАТ "СК "ВУСО" за підсудністю до Голосіївського районного суду м.Києва, що знаходиться за адресою: 03127, м.Київ, вул. Полковніка Потєхіна, буд. 14А - відмовлено(а.с.157). 24.10.2019 року представником позивача подано письмові пояснення про стягнення страхового відшкодування(а.с.167 - 173). 24.01.2020 року представником відповідача подано додаткові письмові поясненя(а.с.176-190). Представник позивачкии позовні вимоги підтримав в повному обсязі, з підстав наведених у позові та у письмових поясненнях. Представник відповідача в судове засідання не з`явився 05.06.2020 року подав клопотання про розляд справи про без участі уповноваженого представника, у задоволенні позову просив відмовити у повному обсязі(а.с. 214-215 ). Дослідивши письмові докази у справі, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне. Відповідно до ч. 2 ст. 15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Як вбачається зі змісту ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до копії договору найму житлового приміщення в будинках МОУ будинкоуправління №1, Івано-Франківська КЕЧ району [ADDRESS] , квартиронаймачем є [PERSON] (а.с.7). Відповідно до ст.16 Закону України «Про страхування» передбачено, що договір страхування - це письмова угода між страхувальником і страховиком, відповідно до якої страховик бере на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування страхувальником, на користь якої укладено договір страхування (подати допомогу, виконати послугу тощо), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови договору. Згідно з ч. 1 ст. 981 ЦК України, договір страхування укладається у письмовій формі. Відповідно до вимог ст. 983 ЦК України, договір страхування набирає чинності з моменту внесення страхувальником першого страхового платежу, якщо інше не встановлено договором. 20.04.2018 року між ПАТ "Страхова компанія "ВУСО" та [PERSON] було укладено електронний поліс комплексного страхування майна № ІFIGNBR-183К2L4. Відповідно до п.3.1 за ризиками згідно з п.6.1.1-6.1.4 вигодонабувачем є [PERSON] П.3.2. вигодонабувачами за ризиком вказаним в п. 6.1.5 Договору є треті фізичні та/або юридичні особи, що пред"явили правомірні претензії Страхувальнику. Відповідно до п. 4.1. предметом Договору є майнові інтереси Страхувальника, що не суперечить законодавству України, пов"язані з володінням, користуванням і розпорядженням майном за п.5.1.Договору, а також відшкодуванням страхувальником заподіяної ним шкоди фізичній особі або її майну, а також шкоди, заподіяної юридичній особі, внаслідок володіння, користування та розпорядження майном, зазначеним у п. 5.1. Відповідно до вимог ст.979 Цивільного кодексу України за договором Страхування одна Сторона (Страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (Страхувальникові) або іншій особі, визначену у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. Відповідно до п. 4.2. Договору страховик зобов"язується у разі настання страхового випадку здійснити страхове відшкодування страхувальнику або вигодонабувачеві, а страхувальник зобов"язується своєчасно оплачувати страхові платежі та виконувати інші умови Договору, Умов страхування і Правил страхування. Стаття 8 Закону України «Про страхування» визначає що страховий випадок - подія, передбачена договором страхування або законодавством, яка відбулася і з настанням якої виникає обов`язок страховика здійснити виплату страхової суми (страхового відшкодування) страхувальнику, застрахованій або іншій третій особі. Позивачка стверджує, що настав страховий випадок передбачений п. 6.1.3, а саме, стихійне явище: бурі, ураган, шторм, смерч, шквал, землетрус, повені, паводку, затоплення(підтоплення), дії грунтових вод, град, зливи, снігопади, сильні морози і т.д. згідно п.3.3.2 Правил. Строк дії договору з 21.04.2018 року по 20.04.2019 року. Загальна страхова сума 50 000 грн.(а.с.8). Відповідно до умов страхування по договору добровільного комплексного страхування майна та відповідальності перед Третіми особами "Нерухомість без огляду" у разі настання страхового випадку, страхувальник зобов"язаний п.3.1 повідомити страховика та п.3.2. для одержання страхового відшкодування подати страховику необхідний пакет документів(а.с.9-13). Відповідно до вимог ст. 990 ЦК України, страховик здійснює страхову виплату відповідно до умов договору на підставі заяви страхувальника. Так, 23.07.2018 року [PERSON] звернулась із заявою до ПРАТ СК «ВУСО» про страхове відшкодування, відповідно до якої повідомила, що 20.07.2018 року о 00.00 в м. Івано-Франківську відбулось затоплення внаслідок дощу. Об`єкт страхування нерухомість в [ADDRESS] . Та долучила договір страхування № ІFIGNBR-183К2L4 від 20.04.2018 р.(а.с.116). Згідно з вимогами п.п. 2, 3 ч. 1 ст. 988 ЦК України страховик зобов`язаний протягом двох робочих днів, як тільки стане відомо про настання страхового випадку, вжити заходів щодо оформлення всіх необхідних документів для своєчасного здійснення страхової виплати страхувальникові і у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату у строк, встановлений договором. 25.07.2018 року та 31.07.2018року позивачка зверталась до управителя із заявою з проханням скласти технічний акт помешкання із зазначенням причини руйнування підлоги та стін(а.с.17,21). Відповідно представник страхової компанії звернувся із запитом №6063/904176 від 30.07.2018 року до керівника Будинкоуправління №1 Івано-Франківського КЕЧ району: коли було звернення від страхувальника, чи знаходився будинок по [ADDRESS] у ветхому стані, з наданням акту про стан будинку, чи були раніше звернення за аналогічною ситуацією(а.с.117). Та 09.08.2018 року №21/68 отримано відповідь, відповідно до якої встановлено, що страхувальник звернулась з письмовою заявою до Будинкоуправління №1 25.07.2018 року, яку було розглянуто і надано Акт обстеження помешкання, будівля по [ADDRESS] знаходиться у задовільному стані(висновок про тех.стан), звернень з аналогічною ситуацією раніше не було(а.с.118). З наданої копії Акту від 25.07.2018 року вбачається, що комісією у складі 3 чоловік було обстежено приміщення та встановлено. Що [PERSON] займає три жилі кімнати (згідно тех. Паспорту №2,3,14), які розміщені в гуртожитку на першому поверсі, загальною площею 66,1 м.кв. з них: одна кімната окрема, а дві прохідні. За даною адресою зареєстровано та проживає дев`ять осіб. Комісія обстежувала кімнату житловою площею 16,8 м.кв. (згідно тех. Паспорта №3). Під час огляду виявлено, що приміщення сире, внаслідок чого підлога частково пошкоджена (перегнили лаги), осипана штукатурка стін, що по периметру всієї кімнати. Зі слів заявника через вікно попадає дощова вода у приміщення, що призводить до псування підвіконника, стін і підлоги. Висновок: кімната потребує поточного ремонту(а.с.119). З висновку про технічний стан господарських будівель, прибудов і споруд встановлено, що гуртожиток №72 складається з трьох поверхів, рік побудови 1917, тех.стан задовільний(а.с.28,120). Як вбачається з додатку до акту обстеження житла від 07.08.2018 року №21/1067, пошкодження помешкання житла виникло внаслідок складних метеорологічних умов, а саме: сильних злив, які призвели до підтікання фундаменту та заливу вікна. Відповідно ринви та ливневі каналізації не справлялися та не встигали приймати дощові води і вони стікали по стінах будинку. Будівля стара, але в цілому придатна для експлуатації, потребує ремонту, який найдоцільніший на цій стадії(а.с.22). Відповідно до інформації наданої Івано-Франківським ОЦГ від 25.07.2018 №367/27.04-18, встановлено, що в ніч з 27.06.2018 року спостерігався сильний дощ, кількістю опадів 15мм за 4 год. В ніч з 28.06.2018 року на 29.06.2018 року спостерігався сильний дощ кількістю опадів 25 мм за 7 год. За критеріями Держгідрометслужбиопади у вигляді дощу кількістю 15-29 мм та тривалістю 12 год. і менше, відносяться до небезпечного метереологічного явища(НЯ)(а.с.23). Проте, як вбачається з інформації ДСУНС Івано-Франківський ОЦГ від 03.09.2019 року № 449/27.04-18 наданої на запит №471/19 від 30.08.2019 року адвоката [PERSON] , що 19.07.2018 року на погодні умови області впливала західна частина циклона з центром над Білорусією, а 20.07.2019- тилова частина циклона з центром над Харковом. За даними авіаційної метеоролічної станції цивільної АМСЦ Івано-Франківськ, які є репрезентативними для м. Івано-Франківська та його передмістя, 19.07.2018 року спостерігалася гроза, максимальна швидкість вітру досягала 10 м/с. 20.07.2018 року спостерігався невеликий зливовий дощ кількістю опадів 0,7 мм за добу, максимальна швидкість вітру досягала 12 м/с. За критеріями Гідрометслужби гроза будь-якої тривалості та будь-якої інтенсивності відноситься до небезпечного метереологічного явища(а.с.91). А отже, 20.07.2018 року все ж таки був зливвовий дощ. Звітом про незалежну оцінку майна на підставі договору від 31.07.2018 року між ПП [PERSON] та [PERSON] виконано незалежну оцінку вартості матеріального збитку, заподіяного винаймачу об`єкта нерухомого майна - квартири №1,2, що знаходиться за адресою [ADDRESS] , встановлено вартість відновлювального ремонту об"єкта оцінки, пошкодженого у результаті затоплення дощовою водою, визначена станом на 02.08.2018 року, складає: 25 410 грн.; вартість матеріального збитку заподіяного винаймачу квартири [ADDRESS] , пошкодженої у результаті затоплення дощовою водою, визначена станом на 02.08.2018 року, складає: 21 385 грн.(а.с. 30-59). Згідно п.1.0. Правил добровільного страхування від вогневих ризиків та ризиків стихійних явищ №05-05 ЗАТ СК «ВУСО», сильний дощ, зливи сильний снігопад - випадання підвищеної кількості опадів, підвищеним мається на увазі випадання протягом доби опадів у кількості, що перевищує одну середньомісячну норму випадання опадів для території, у межах де знаходиться місце страхування(а.с.113-115). Листом №7129/904176 від 07.09.2018 року ПрАТ "СК"ВУСО" повідомило [PERSON] про відмову у виплаті страхового відшкодування за договором № ІFIGNBR-183К2L4 від 20.04.2018 року відповідно до ч.6 п. 4.3(а.с.29). Відповідно до ч.6 п.4.3. Умов страхування, встановлено, що підставою для відмови у виплаті страхового відшкодування є: внаслідок проникнення у застраховані приміщення дощу, снігу, граду або бруду крізь незачинені, вікна двері, а також через отвори, що виникли внаслідок ветхості, будівельних дефектів, або інші отвори в будівлях, якщо ці отвори не виникли внаслідок бурі, вихору, урагану або смеорчу. В разі страхування від повені або затоплення не підлягають відшкодуванню збитки від пошкодження водою внаслідок зруйнування (пошкодження) гідростанції, греблі, а також збитки викликані пошкодженням (протіканням) даху застрахованих будівель, споруд. Хоча представник відповідача і заперечує щодо виплати страхового відшкодування, проте, подав Звіт №6827 про незалежну оцінку вартості матеріальних збитків, що виникли внаслідок залиття, квартири розташованої в гуртожитку за адресою: [ADDRESS] від 06.09.2018 року, та встановлені матеріальні збитки у розмірі 12 857, 76 грн., в т.ч. ПДВ або 10 714 грн., без ПДВ(а.с.122-150). Проте, суд вважає даний доказ неналежним, оскільки, оцінка пошкодженого майна внаслідок залиття помешкання проводилась на замовлення відповідача станом на 06.09.2018 року, тобто, протягом спливу певного часу. А відповідно до звіту про незалежну оцінку майна поданого позивачкою оцінка проводилась станом на 02.08.2018 року, а тому суд вважає належним доказом у даній справі, саме Звіт про незалежну оцінку майна на підставі договору від 31.07.2018 року укладеного між ПП [PERSON] та [PERSON] , відповідно до якого вартість матеріального збитку заподіяного винаймачу квартири [ADDRESS] , пошкодженої у результаті затоплення дощовою водою становить - 21 385 грн. Представник відповідача відмовляючи у виплаті страхового відшкодування страхувальнику посилається на ч.6 п.4.3 внаслідок проникнення у застраховані приміщення дощу, снігу, граду або бруду крізь незачинені, вікна, двері, проте з таким твердженням суд не погоджується, оскільки, в акті обстеження від 25.07.2018 року на який у своїй відмові посилається страхова компанія не зазначено, що вода лилась через відчинене вікно. А зафіксовано у додатку до акту обстеження житла від 07.08.2018 року №21/1067, що пошкодження помешкання житла виникло внаслідок складних метеорологічних умов, а саме: сильних злив, які призвели до підтікання фундаменту та заливу вікна. Відповідно ринви та ливневі каналізації не справлялися та не встигали приймати дощові води і вони стікали по стінах будинку. Будівля стара, але в цілому придатна для експлуатації, потребує ремонту, який найдоцільніший на цій стадії. На підтвердження чого самим представником відповідача подано інформацію, відповідно до якої за даними авіаційної метеоролічної станції цивільної АМСЦ Івано-Франківськ, які є репрезентативними для м. Івано-Франківська та його передмістя, 19.07.2018 року спостерігалася гроза, максимальна швидкість вітру досягала 10 м/с. 20.07.2018 року спостерігався невеликий зливовий дощ кількістю опадів 0,7 мм за добу, максимальна швидкість вітру досягала 12 м/с. За критеріями Гідрометслужби гроза будь-якої тривалості та будь-якої інтенсивності відноситься до небезпечного метереологічного явища. Таким чином, на підставі наведеного, суд приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовної вимоги про стягнення з СТ "ВУСО" на користь [PERSON] матеріального збитку заподіяного внаслідок затоплення дощовою водою у розмірі - 21 385 грн. Що стосується вимоги про стягнення моральної шкоди, то суд виходить з наступного. Згідно ст. 280 ЦК України, якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано майнової та (або) моральної шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню. Відповідно до вимог ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Вирішуючи питання про відшкодування моральної шкоди, судам необхідно враховувати роз`яснення, що містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року N 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди". Відповідно до вимог п.5 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Крім того, при визначенні розміру моральної шкоди судам слід виходити із засад справедливості, добросовісності та розумності. При цьому визначений розмір грошового відшкодування має бути співмірний із заподіяною шкодою. Відповідно до п. 4.5 Умов страхування по договору добровільного комплексного страхування майна та відповідальності перед Третіми особами « Нерухомість без огляду» не відшкодовуються непрямі збитки Страхувальника: упущена вигода, моральна шкода тощо(а.с.13). Так, Верховний Суд України в Узагальненій судовій практиці розгляду цивільних справ, що виникають із договорів страхування (лист від 19.07.2011 року) зазначив: первинним у взаємовідносинах сторін є договір, і якщо в ньому міститься посилання на правила страхування, то в такому випадку вони є обов`язковими для обох сторін. При цьому обов`язок доказуванню щодо розміру завданої моральної шкоди, виходячи із принципу змагальності сторін покладається на позивача. Оскільки, згідно Умов страхування по договору, які є невід`ємною частиною Полісу за Договором, було передбачено, що не відшкодовуються непрямі збитки Страхувальника: упущена вигода, моральна шкода, то відповідно у задоволенні даної позовної вимоги слід відмовити. Таким чином, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги позивачки є частково обґрунтованими та такими, що підлягають до часткового задоволення. На підставі вищенаведеного, відповідно до ст.ст. 23, 280, 979,981,983,988,990 ЦК України, Пленум Верховного Суду України від 31 березня 1995 року N 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", Закон України «Про страхування», ст. ст. 4, 10, 12, 13, 77-81, 141, 259, 263-265, 273, 354-355 ЦПК України, суд,-

Outcome: dismissed