Jurisdiction: civil
Date: 2014-09-21 00:00:00

У липні 2014 року [PERSON] звернулася до суду з позовом, у якому зазначала, що [INFO] помер її чоловік [PERSON]. Після його смерті відкрилася спадщина на все належне йому майно, зокрема на 1/3 частку земельної ділянки загальною площею 0,12 га, цільове призначення: для ведення садівництва, що розташована за адресою: [ADDRESS], яка належала спадкодавцю [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 17 березня 2005 року, посвідченого приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу [PERSON], зареєстрованого в реєстрі за № 407. У встановлений законом строк вона звернулася до Шістнадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка. Спадкоємцями першої черги за законом після смерті [PERSON] є вона, його дружина [PERSON], та син померлого, третя особа: [PERSON], який від прийняття спадщини після смерті батька відмовився, подавши у визначений законом строк відповідну заяву до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. У видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на зазначену частку земельної ділянки Шістнадцятою київською державною нотаріальною конторою їй відмовлено, у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документа - державного акта про право власності на земельну ділянку на ім'я спадкодавця. Рекомендовано звернутися до суду. Факт належності [PERSON] спірної 1/3 частки земельної ділянки підтверджується договором купівлі-продажу земельної ділянки від 17 березня 2005 року, за умовами якого він придбав цю частку земельної ділянки. Просила визнати за нею право власності на 1/3 частку земельної ділянки загальною площею 0,120 га, цільове призначення: для ведення садівництва, що розташована за адресою: [ADDRESS], у порядку спадкування за законом після смерті чоловіка [PERSON], який помер [INFO]. Позивач [PERSON] у суд не з'явилася, подала до суду заяву, у якій просить розглянути справу за її відсутності, позов підтримує, просить суд задовольнити його. Відповідач Мокрецька сільська рада Броварського району Київської області у судове засідання теж не з'явилася, направила до суду заяву, у якій зазначає, що проти пред'явленого позову не заперечує, просить розглянути справу за відсутності їхнього представника. Третя особа: [PERSON] у суд не з'явився, подав до суду заяву, у якій вказує, що позов він підтримує та просить суд задовольнити його. Третя особа: Шістнадцята київська державна нотаріальна контора у судове засідання не з'явилася, направила до суду заяву, у якій просить розглянути справу за відсутності їхнього представника. Дослідивши наявні у справі письмові докази, враховуючи, що визнання відповідачем позову не суперечить закону, не порушує прав, свобод та інтересів сторін чи інших осіб, суд вважає можливим ухвалити рішення про задоволення позову з наступних підстав. Із договору купівлі-продажу земельної ділянки від 17 березня 2005 року, посвідченого приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу [PERSON], зареєстрованого в реєстрі за № 407, видно, що [PERSON] передала у власність (продала), а [PERSON], [PERSON] та [PERSON] прийняли у власність (купили) у рівних частках кожний земельну ділянку площею 0,1200 га, цільове призначення: для ведення садівництва, що розташована за адресою: [ADDRESS]. Ця земельна ділянка належала продавцю [PERSON] на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯБ № 006544, виданого 21 жовтня 2004 року Мокрецькою сільською радою Броварського району Київської області, кадастровий номер вказаної земельної ділянки: 3221285602:02:023:0001. Виходячи з наведеного, кожний із трьох покупців прийняв у власність по 1/3 частки даної земельної ділянки для ведення садівництва. Згідно із свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] [PERSON] помер [INFO]. Із спадкової справи № 786/2013 до майна померлого [INFO] [PERSON] вбачається, що 08 листопада 2013 року в установлений законом шестимісячний строк до Шістнадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом звернулася дружина померлого, позивач [PERSON], яка перебувала у зареєстрованому шлюбі із спадкодавцем з 24 серпня 1975 року. Інший спадкоємець першої черги за законом син померлого, третя особа: [PERSON] 08 листопада 2013 року подав Шістнадцятій київській державній нотаріальній конторі заяву про відмову від прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] 01 лютого 2014 року позивачу [PERSON] як єдиному спадкоємцю нотаріальною конторою видані свідоцтва про право на спадщину на належне померлому [PERSON] майно, зокрема на 1/3 частку садового будинку [ADDRESS] на території Мокрецької сільської ради Броварського району Київської області. Відповідно до довідки садівничого товариства "Бервиця" від 18 червня 2014 року позивач [PERSON] дійсно є членом даного садівничого товариства, розташованого в межах села Бервиця Мокрецької сільської ради Броварського району Київської області і користується земельною ділянкою площею 0,12 га за [ADDRESS] для ведення садівництва, яка придбана у 2005 році. Видати [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за законом на спірну спадкову 1/3 частку зазначеної вище земельної ділянки нотаріальна контора позбавлена можливості через відсутність державного акта на право власності на земельну ділянку на ім'я спадкодавця [PERSON], рекомендовано звернутися до суду. У ч. 1 ст. 126 ЗК України у редакції чинній на час укладення 17 березня 2005 року договору купівлі-продажу земельної ділянки передбачалося, що право власності на земельну ділянку і право постійного користування земельною ділянкою посвідчується державними актами. Форми державних актів затверджуються Кабінетом Міністрів України. Згідно із ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи, тобто здатність мати цивільні права та обов'язки, припиняється у момент її смерті. За змістом ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. У ст. 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно із вимогами ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. За змістом п. "г" ч. 1 ст. 81 ЗК України громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України у п. 10 постанови № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" роз'яснив, що відповідно до ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування (зі збереженням її цільового призначення) при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або іншим правовстановлюючим документом. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. У ст. 392 ЦК України передбачено, що власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою. Оцінивши досліджені у судовому засіданні докази в їх сукупності, враховуючи, що позивач [PERSON] є єдиним спадкоємцем, що прийняла спадщину після смерті чоловіка [PERSON], якому на момент смерті [INFO] належала спірна 1/3 частка земельної ділянки для ведення садівництва, суд дійшов висновку, що позов ґрунтується на вимогах закону та підлягає задоволенню. На підставі викладеного вище,

Outcome: approved