Jurisdiction: civil
Date: 2015-05-19 00:00:00

Прокурор Великоберезнянського району в інтересах держави в особі Розтоцько-Пастільської сільської ради Великоберезнянського району Закарпатської області звернувся до суду з вказаним вище позовом до відповідачів [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON], в обгрунтування якого зазначив, що 23 січня 2014 року при виконанні службових обов'язків майстром лісу обходу № 4 [PERSON] у кварталі 11 виділу 9 урочища "Брештаново", яке знаходиться на території Розтоцько-Пастільської сільської ради, було виявлено громадян ромської народності, які вчинили самовільну порубку лісу породи "бук" в кількості 15 дерев, загальною кубомасою 3,58 м.куб. Особи правопорушників було встановлено працівниками органу внутрішніх справ, які прибули на місце події. Так, 23 січня 2014 року, працівниками ДП «Великоберезнянське лісове господарство» - майстром лісу [PERSON] та лісничим [PERSON] складено "Відомість переліку дерев", самовільно зрубаних у кварталі 11 виділу 9 урочища "Брештаново".Крім того, в той самий день майстром лісу [PERSON] складено акти секвестру, згідно яких секвестрована деревина відібрана (невивезена) у вищевказаних лісопорушників та прийнята ним на зберігання, а лісничим [PERSON] відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року № 665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу" складено розрахунок заподіяної шкоди лісовому господарству незаконною рубкою у кварталі 11 виділу 9, згідно з яким державі спричинена шкода в розмірі 11 391,41 грн. 24 січня 2014 року лісничим [PERSON] складено акт огляду місця вчинення правопорушеннялісового законодавства № 2/1, а 27 січня 2014 року за даним фактом постановами ДП «Великоберезнянське лісове господарство» на [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] було накладено адміністративні стягнення за ст. 65 КУпАП у - 2 - вигляді штрафу в розмірі 85 (вісімдесяти п'яти) грн., який останні сплатили 28 січня 2015 року. Отже, позивач зазначає, що факт вчинення вказаними громадянами самовільної порубки лісу стверджується письмовими доказами, а саме: службовими записками, актом огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства, актами секвестру, протоколами про адміністративне правопорушення, постановами про накладення адміністративного стягнення, квитанціями про сплату адміністративних штрафів. На підставі викладеного, просить стягнути солідарно з відповідачів на користь держави в особі Розтоцько-Пастільської сільської ради шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в розмірі 11 391,41 грн. та покласти на них судові витрати. Представники прокуратури Великоберезнянського району та ДП «Великоберезнянське лісове господарство» в судовому засіданні позов підтримали повністю, просили його задовольнити з підстав, наведених у ньому. Сільський голова Розтоцько-Пастільської сільської ради в судове засідання не з'явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, при цьому позов підтримав повністю, проти винесення заочного рішення не заперечив. Відповідачі в судовому засіданні позов не визнали, дали аналогічні покази, в яких зазначили, що того дня, 21.01.2014 року, їхали в ліс за дровами для обігріву будинків і по дорозі зустрілися одне з одним випадково. Кожен був на своєму возі, впряженому конем і мав з собою сокиру. Піднявшись в ліс, вони почали рубати сокирою повалені вітроломом і вивернуті з корінням сухі дерева, які поскладали на вози. Тобто хто скільки знайшов таких дерев. Так, [PERSON] і [PERSON] пояснили, що порубали три таких дерева кожний, [PERSON] - два, а [PERSON] зрубав з стовбура десь 7 гілок. Потім прийшли лісники [PERSON] і [PERSON], які викликали міліцію. Приїхавши, працівники міліції сфотографували кожного з них біля свого воза й забрали у відділення міліції, де вони й залишили вози з деревиною, а коні забрали. Згодом їх викликали в лісництво, виписали їм штраф, який вони сплатили. А на слідуючий день забрали з міліції вози з деревиною. Свідок [PERSON] у судовому засіданні показав, що працює майстром лісу в ДП «Великоберезнянське лісове господарство». 21.01.2014 року здійснював обхід лісового масиву і побачив як відповідачі рубають сухі дерева на корню (сухостой) і стігають їх до возів. Тоді він зателефонував іншим співробітникам і через деякий час прийшли лісничий [PERSON] та майстер лісу [PERSON] Однак, на появу останніх відповідачі не реагували, бо сказали, що беруть тільки сухостой. Разом з тим, свідок зауважив, що вони не мали право брати навіть сухостой, але живих дерев у них не було. Свідок [PERSON] у судовому засіданні показав, що працює лісничим в ДП «Великоберезнянське лісове господарство». 21.01.2014 року йому зателефонував майстер лісу [PERSON] і повідомив, що виявив правопорушників, які рубали дерева. Коли він підійшов до того місця, то побачив як чотири чи п'ять возів вже були гружені деревиною. Тоді вони зателефонували до міліції і чекали на прибуття оперативної групи. Коли приїхала опергрупа, вони обміряли пні й описали цю деревину. Однак, свідок зауважив, що дерева були зрубані топорами на пні і сухі і живі, але при їх вимірюванні вони не відділяли сухі дерева від живих. Свідок [PERSON] у судовому засіданні показав, що працює майстром лісу в ДП «Великоберезнянське лісове господарство». 21.01.2014 року йому зателефонували майстер лісу [PERSON] і лісничий [PERSON] та попросили підійти до них, бо не могли впоратися з лісопорушниками. Коли він прибув на те місце, то побачив, що п'ять возів вже були гружені деревиною. Згодом приїхали працівники міліції, з якими вони виміряли й описали цю деревину. Зауважив, що не бачив як зрубували дерева, але був присутній при їх огляді, відтак всі ці дерева були живі. - 3 - Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, виходить з наступного. 23 січня 2014 року в кварталі 11 виділу 9 урочища "Брештаново", що відноситься до земель державної власності, розташованого на адміністративній території Розтоцько-Пастільської сільської ради Великоберезнянського району Закарпатської області, відповідачі [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] незаконно зрубали 15 дерев породи "бук", загальною кубомасою 3,58 м.куб., чим заподіяли державному лісовому фонду майнову шкоду в розмірі 11 391,41 грн. Розрахунок розміру майнової шкоди, заподіяної державному лісовому фонду, проведено відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року № 665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу". За даним фактом постановами ДП «Великоберезнянське лісове господарство» від 27 січня 2014 року на [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] було накладено адміністративні стягнення за ст. 65 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 85 (вісімдесяти п'яти) грн., який останні сплатили 28 січня 2015 року, як стверджується доданими до матеріалів справи квитанціями. При розгляді справ про адміністративні правопорушення питання відшкодування майнової шкоди не вирішувалось. Відповідно до ч.4 ст. 61 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов'язкова для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Саме тому, як роз'яснено в п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року № 14 "Про судове рішення у цивільній справі", розглядаючи позов, який випливає зі справи про адміністративне правопорушення, суд не вправі обговорювати вину відповідача, а може вирішувати питання лише про розмір відшкодування. Інші прийняті в рамках справи про адміністративне правопорушення постанови оцінюються судом згідно з положеннями статті 112 ЦПК України. На підтвердження висновку суду щодо розміру відшкодування збитків у рішенні, крім посилання на постанову у справі про адміністративне правопорушення, необхідно таож зазначити докази, подані сторонами при розгляді цивільної справи. Згідно ст. 213 ЦПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відносини з відшкодування шкоди, заподіяної неправомірними діями або бездіяльністю (деліктні зобов'язання) врегульовані нормами ЦК України, які підлягають застосуванню до спірних правовідносин. За загальним правилом, визначеним ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Згідно ст. 105 Лісового Кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у, крім іншого, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Статтею 107 Лісового Кодексу України встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. - 4 - В силу положень ст. ст. 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Постановою № 665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу" від 23.07.2008 року Кабінет Міністрів України затвердив такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами, крім іншого, незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту. Разом з цим, за незаконне вирубування сухостійних дерев розмір шкоди обчислюється за цією таксою, зменшеною у 2 рази. Таким чином, проаналізувавши вищезазначене законодавство та беручи до уваги суперечливі покази свідків, суд приходить до висновку, що позивачем не доведено які саме дерева були зрубані відповідачами (живі чи сухостой). Також не доведено яку кількість дерев зрубав кожен із них одноособово, враховуючи, що згідно актів секвестру від 23.01.2014 року, доданих до матеріалів справи, кількість відібраної в них деревини була у кожного різною. Відтак, не встановивши які дерева були зрубані (живі чи сухостой), не надається можливим встановити правильність обчислення розміру шкоди, заподіяної неправомірними діями відповідачів, незважаючи на те, що відповідальність останніх не буде солідарною. За наведеного, у задоволенні позову слід відмовити повністю. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed