Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-11 00:00:00

Позивач Акціонерне товариство\~\~комерційний\~банк«ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк») звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. Посилається на те, що [PERSON] звернулася до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку із чим підписала Заяву №б/н від 03.10.2007. Відповідач підтвердила\~свою згоду\~на\~те,\~що\~підписана\~заява разом\~з\~«Умовами\~та правилами\~\~надання банківських\~послуг»\~та \~«Тарифами\~Банку»,\~\~які викладені\~на\~банківському\~сайті www.privatbank.ua, складає між ним і банком договір, про що свідчить підпис відповідача у заяві. Відповідно до умов договору позичальник зобов`язується погашати заборгованість за Кредитом, відсотками за його користування, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії та інші платежі на умовах, передбачених договором. Станом на 11.10.2020 відповідачка порушує умови договору, не сплачує заборгованість по кредиту та відсоткам, всупереч умов кредитного договору та допустила заборгованість в розмірі 15539,36 грн., що складається із: заборгованості за простроченим тілом кредиту 15154,61 грн. та заборгованості за простроченими відсотками 384,75 грн., які просить стягнути в судовому порядку. Представник позивача Кіріченко В.М. в судове засідання не з`явився, не дивлячись на своєчасне та належне його повідомлення про розгляд справи, в матеріалах справи є його письмове клопотання про розгляд справи в його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, як вбачається з повідомлення про вручення поштового відправлення, вона була завчасно та належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, однак, в судове засідання не з`явилася та не повідомила суд про причини неявки. Враховуючи наявність підстав, передбачених ч.1 ст. 280 ЦПК України, суд зі згоди представника позивача ухвалив провести заочний розгляд справи. У зв`язку з розглядом справи за відсутності всіх учасників справи, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд,\~врахувавши\~заяву\~представника позивача,\~дослідивши\~та\~оцінивши письмові\~докази\~по\~справі \~в\~їх\~сукупності,вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Встановлено, що 03.10.2007 між АТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] був укладений договір № б/н про надання банківських послуг шляхом підписання відповідачем Заяви позичальника (а.с.13). Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» складає між нею та банком договір, що підтверджується підписом у заяві. Крім того, вона підтверджує, що її було ознайомлено та вона згідна з Умовами та Правилами надання банківських послуг. Згідно заяви позичальника від 03.10.2007 сторони погодили, зокрема, базову відсоткову ставку за користування кредитними коштами у розмірі 3 % на місяць (а.с.15). При укладенні кредитного договору сторони керувались частиною першою статті 634 ЦК України, якою передбачено, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. За змістом частини першої статті 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до п.6.5 Умов та правил надання банківських послуг, позичальник зобов"язується погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим договором. Відповідно до п.6.6 Умов та правил надання банківських послуг, у разі невиконання зобов"язань за договором на вимогу банку боржник зобов"язаний виконати зобов"язання з повернення кредиту (у тому числі простроченого кредиту), оплати винагороди Банку. Встановлено, що АТ КБ "ПриватБанк" свої зобов`язання за Договором виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу платіжну картку у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Так, згідно довідки АТ КБ "ПриватБанк" відповідачу надано кредитну картку № [NUMBER] із терміном дії до останнього дня травня 2009 р. В подальшому позивачем було перевипущено кредитні картки, які було приєднано до раніше відкритого карткового рахунку № [NUMBER] , а саме відповідачу були надані кредитні картки № [NUMBER] , № [NUMBER] , № [NUMBER] , № [NUMBER] та № [NUMBER] , остання з яких має термін дії до останнього дня квітня 2020 р. (а.с.11). При цьому, в п. 5.3 Умов та правил надання банківських послуг передбачено, що Банк має право проводити зміну Тарифів, а також інших умов обслуговування рахунків. При цьому Банк, за винятком випадків зміни розміру наданого кредиту (кредитного ліміту), зобов`язаний не менше ніж за 7 днів до введення змін проінформувати Клієнта, зокрема у виписці за картрахунком, згідно з п. 4.9 Договору. Якщо протягом 7 днів Банк не одержав повідомлення від Клієнта про незгоду зі змінами, то вважається, що Клієнт приймає нові умови. Право зміни розміру наданого на платіжну картку кредиту (кредитного ліміту) Банк залишає за собою в однобічному порядку, за власним рішенням Банку та без попереднього повідомлення Клієнта. З довідки АТ КБ "Приватбанк" про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, оформленої на [PERSON] , вбачається, що картковий рахунок на її ім`я № [NUMBER] відкритий 03.10.2007, розмір кредитного ліміту змінювався та встановлювався: з 08.10.2007 в розмірі 500 грн., 29.02.2008 - збільшений до 700 грн., 06.07.2009 - зменшений до 610 грн, 26.08.2009 - зменшений до 560 грн, з 23.11.2009 - зменшений до 360 грн., з 29.12.2009 - зменшений до 320 грн, з 01.03.2010 - зменшений до 270 грн., з 28.04.2010 - зменшений до 170 грн., з 29.06.2010 - зменшений до 130 грн., з 21.08.2010 - зменшений до 20 грн., з 25.10.2010 - зменшений до 0,00 грн,05.01.2011 - збільшений до 300 грн, з 25.01.2011 - зменшений до 280 грн, з 26.01.2011 - збільшений до 300 грн, 26.07.2011 - збільшений до 800 грн, з 21.06.2013 - збільшений до 2800 грн, з 07.10.2013 - зменшений до 460 грн, з 04.07.2017 - збільшений до 15 000 грн, з 02.08.2018 - зменшений до 0,00 грн. Оскільки відповідач не зверталася до банку з повідомленням про незгоду з внесеними змінами та не ініціювала розірвання договору, внесені зміни вважаються прийнятими. Відповідно до статей 525, 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язань або одностороння зміна його умов не допускається. Статтею 536 ЦК України встановлено, що за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом законодавства. За приписами пунктів 3, 6 статті 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", інформація, що міститься у прийнятих до обліку первинних документах, систематизується на рахунках бухгалтерського обліку в регістрах синтетичного та аналітичного обліку шляхом подвійного запису їх на взаємопов`язаних рахунках бухгалтерського обліку. У разі складання та зберігання первинних документів і регістрів бухгалтерського обліку на машинних носіях інформації підприємство зобов`язане за свій рахунок виготовити їх копії на паперових носіях на вимогу інших учасників господарських операцій, а також правоохоронних органів та відповідних органів у межах їх повноважень, передбачених законами. Згідно зі статті 41 Закону України «Про Національний банк України» та частин 1, 2 статті 68 Закону України «Про банки та банківську діяльність», Національний банк України встановлює обов`язкові для банківської системи стандарти та правила ведення бухгалтерського обліку і фінансової звітності, що відповідають вимогам законів України та міжнародним стандартам фінансової звітності. Банки організовують бухгалтерський облік відповідно до внутрішньої облікової політики, розробленої на підставі правил, встановлених Національним банком України відповідно до міжнародних стандартів бухгалтерського обліку. Бухгалтерський облік має забезпечувати своєчасне та повне відображення всіх банківських операцій та надання користувачам достовірної інформації про стан активів і зобов`язань, результати фінансової діяльності та їх зміни. Підставою для бухгалтерського обліку операцій банку відповідно до підпункту 2.1.1 Положення про організацію бухгалтерського обліку та звітності в банках України, затвердженого Постановою правління Національного банку України від 30 грудня 1998 року № 566 (зі змінами та доповненнями), є первинні документи, які фіксують факти здійснення цих операцій. У разі складання їх у вигляді електронних записів при потребі повинно бути забезпечене отримання інформації на паперовому носії. Пунктом 5.1 глави 5 чинної на час виникнення правовідносин Постанови №254 «Про затвердження Положення про організацію операційної діяльності в банках України» визначено, що інформація, яка міститься в первинних документах, систематизується в регістрах синтетичного та аналітичного обліку. Запис у регістрах аналітичного обліку здійснюється лише на підставі відповідного санкціонованого первинного документа. Згідно з пунктом 5.4. Положення № 254, особові рахунки є регістрами аналітичного обліку, що вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня. При цьому, пунктом 5.6 зазначеного Положення визначено, що виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. Отже, виписки з особових рахунків клієнтів є регістрами аналітичного обліку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій. З наявної в матеріалах справи виписки по особовому рахунку позичальника, згідно з якою на протязі тривалого часу проводилися операції щодо зняття коштів та погашення заборгованості, видно, що [PERSON] впродовж 2007-2020 р.р.частково виконувала умови кредитного договору, а в подальшому припинила оплату чергових платежів і кредитор звернувся до суду з вимогами надавши розрахунок заборгованості станом на 11.10.2020. Так, наданим банком розрахунком, встановлено, що внаслідок неналежного виконання [PERSON] умов договору загальна сума заборгованості за кредитним договором станом на 03.10.2007 складає 15539,36 грн., що складається із: заборгованості за простроченим тілом кредиту 15154,61 грн. та заборгованості за простроченими відсотками 384,75 грн. При цьому факт порушення умов договору відповідачкою не спростовано. Вирішуючи питання про обсяг задоволення позовних вимог, суд виходить з наступного. Так, розрахунком заборгованості та випискою за картковим рахунком доведено, що станом на 11.10.2020 заборгованість за простроченим тілом кредиту та простроченими відсотками становить 15539,36 грн. Оскільки правильність їх нарахування відповідачем та матеріалами справи не спростована, то згадана заборгованість підлягає стягненню з відповідачки. Судом встановлено, що внаслідок невиконання відповідачем умов кредитного договору № б/н від 03.10.2007, позивач поніс витрати по сплаті судового збору в розмірі 2102 гривні, що підтверджується наявним у матеріалах справи платіжним дорученням №PROM6B78MВ від 06.11.2020, на зазначену суму (а.с.31). Відповідно до ч.1\~ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З урахуванням наведеного, з відповідача належить також стягнути на користь позивача судові витрати, понесені позивачем за сплату судового збору в розмірі\~2102 грн. Згідно ч. 4, 5 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершено розгляд справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Оскільки в судове засідання, призначене на 11-40 год. 05.04.2021 учасники справи не з`явилися, а повне судове рішення складено (в межах строку, встановленого ч.6 ст.259 ЦПК України, з урахуванням вихідних днів) 12.04.2021, то датою ухвалення даного судового рішення є 12.04.2021. На підставі ст. 61 Конституції України, ст. ст.6, 526, 536, 627, 626, 628, 549, 1054 ЦК України,

Outcome: approved