Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-21 00:00:00

позивач звернувся до суду з позовом, вимоги за яким уточнив та остаточно просить визнати недійсними електронні торги, проведені 15 липня 2019 року ДП «Сетам» щодо арештованого майна [PERSON] , а саме: нежитлових будівель літ. «Г-1», загальною площею 63,8 кв.м., літ. «Б-1», «БЗ-1», загальною площею 139,0 кв.м., приміщення ХIV, XV, XVI в будівлі «Б1-1», загальною площею 126,1 кв.м., «Н», «Н-2», «Н-1», «пд» загальною площею 356,36 кв.м. на земельній ділянці площею 0,6938 кв.м., реєстраційний номер в реєстрі прав власності на нерухоме майно: 20666701, які розташовані за адресою: [ADDRESS] ; визнати недійсними та скасувати протокол проведення електронних торгів № 419434 та виданий на підставі нього переможцю торгів Акт про реалізацію предмета іпотеки № 56215704 від 31 липня 2019 року. В обґрунтування заявлених вимог посилався на те, що 20 листопада 2007 року між ним («Іпотекодавець») та Відкритим м товариством «Мегабанк» («Іпотекодержатель») укладено іпотечний договір № 473П/2007-з, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Анохіною В.М., реєстр № 2719, укладений, як забезпечення зобов`язання за кредитним договором № 473П/2007. Відповідно п. 1.2 Іпотечного договору, предметом іпотеки є нежитлові будівлі: «Г-1», загальною площею 63.8 кв. м., літ. «Б-1», «БЗ-1», загальною площею 139,0 кв. м., приміщення XIV, XV, XVI в будівлі «Б1-1», загальною площею 126,1 кв. м., «Н», «Н-2», «Н-1», «пд», реєстраційний номер прав власності на нерухоме майно 20666701, які розташовані за адресою: [ADDRESS] . Право власності на предмет іпотеки належить [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу нежитлових приміщень, посвідченого 20 листопада 2007 року, приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Анохіною В.М., № 2713. 07 вересня 2017 року між ПАТ «Мегабанк» та ТОВ «ФІНСТРИМ» укладено договір про відступлення права вимоги (цесії), відповідно до умов якого право вимоги за кредитним договором № 473П/2007 та Іпотечним договором переходять до ТОВ «ФІНСТРИМ», про що повідомлено позивача. За даними акту про реалізацію предмета іпотеки № 56215704 від 31 липня 2019 року, виданого Міжрайонним відділом державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції в Харківській області, відомості про іпотекодержателя: [PERSON] , [ADDRESS] , РНОКПП: [NUMBER] ; стисла характеристика та місцезнаходження предмета іпотеки: нежитлові будівлі літ. «Г-1», загальною площею 63,8 кв.м., літ. «Б-1», «Б3-1», загальною площею 139,0 кв.м., приміщення XIV, XV, XVI в будівлі «Б-1», загальною площею 126,1 кв.м., «Н», «Н-2», «Н-1», «пд», загальною площею 356,36 на земельній ділянці, площею 0,6938 кв. м., реєстраційний номер в реєстрі прав власності на нерухоме майно майно 20666701, що розташовані за адресою: [ADDRESS] . Ухвалою господарського суду Харківської області від 01 серпня 2017 року, яка залишена без змін постановою Харківського апеляційного господарського суду від 27 вересня 2017 року (справа №922/2163/17) накладено арешт на майно, яке належить на праві власності [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу посвідченого приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Анохіною В.М. від 20 листопада 2007 року, реєстр №2713, зокрема, нежитлові будівлі літ. «Г-І, «Б-1»; приміщення XIV, XV, XVI в будівлі «Б1-1», «БЗ-1», «Н-2», «Н1»; «пд» за адресою: [ADDRESS] . Вказана ухвала суду внесена до реєстру обтяжень на нерухоме майно. На примусовому виконанні у Міжрайонному відділі державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області перебуває виконавче провадження (ВП №56215704) про стягнення з позивача на користь [PERSON] заборгованості в розмірі 300573,22 гривень. В ході примусового виконання ВП №56215704 виявлено, арештовано та передано на реалізацію нерухоме майно [PERSON] , як боржника. За результатами проведених 15 липня 2019 року ДП "СЕТАМ" електронних торгів арештованого майна боржника, а саме: нежитлові будівлі літ. "Г-1", загальною площею 63,8 кв.м., літ. "«Б-1», «БЗ-1», загальною площею 139,0 кв.м., приміщення XIV, XV, XVI в будівлі «Б1- 1», загальною площею 126,1 кв.м., «Н», «Н-2», «Н-1», «пд», загальною площею 356,36 на земельній ділянці площею 0,6938 кв.м., реєстраційний номер в реєстрі прав власності на нерухоме майно: 20666701, за адресою: [ADDRESS] , сформовано Протокол проведення електронних торгів №419434. На підставі вказаного Протоколу проведення електронних торгів переможцю торгів виданий Акт про реалізацію предмета іпотеки № 56215704 від 31 липня 2019 року. Отже, було реалізовано майно, на яке ухвалою господарського суду Харківської області від 01 серпня 2017 року накладено заборону. Таким чином, через ДП «СЕТАМ» було реалізовано майно, а саме земельну ділянку, яка належить на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки несільськогосподарського призначення від 31 березня 2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Гаражою Н.П. реєстр №564, яке не було предметом іпотеки за іпотечним договором № 473П/2007-з. 09 жовтня 2019 року за результатами розгляду звернення [PERSON] , Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області, надало відповідь про те, що в ході примусового виконання зведеного виконавчого провадження ЗВП № 59718954 державним виконавцем виявлено нерухоме боржника, а саме: нежитлові будівлі літ. «Г-1», загальною площею 63,8 кв.м., «Б-1», «Б3-1» загальною площею 139,0 кв.м., XIV, XV, XVI - в будівлі «Б1-1», загальною площею 126,1 кв.м., «Н», «Н-1», «Н-2», «пд» за адресою: [ADDRESS] , яке згідно договору іпотеки 2719, виданого 20 листопада 2007 року приватним нотаріусом ХМНО, перебуває в іпотеці у [PERSON] , який не є стороною ЗВП №59718954. 15 лютого 2019 року до відділу надійшла заява-згода іпотекодержателя [PERSON] щодо згоди на звернення стягнення на предмет іпотеки. 22 квітня 2019 року державним виконавцем винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, яка направлена сторонам до відома. Отже, порушено порядок реалізації предмета іпотеки, оскільки [PERSON] не був повідомлений про примусове відчуження предмета іпотеки, про ініціювання процедури визначення вартості майна, чим був позбавлений права участі у визначенні вартості майна; про проведення електронних торгів ДП «СЕТАМ» позивачу стало відомо вже після їх проведення; останній не приймав жодним чином участі у оцінці майна та не мав можливості приймати. На думку позивача, проведені 15 липня 2019 року ДП "СЕТАМ" електронні торги арештованого майна [PERSON] є нікчемними, як правочин та повинні бути визнані недійсними, а сформований протокол електронних торгів № 419434 та виданий на підставі нього переможцю торгів Акт про реалізацію предмета іпотеки № 56215704 від 31 липня 2019 року мають бути визнані недійсними та скасовані. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 07 жовтня 2019 року відкрито провадження по справі. 06 листопада 2019 року представник [PERSON] [PERSON] подав суду заяву про вступ у справу на стороні відповідача. 06 листопада 2019 року представник [PERSON] [PERSON] подав суду заяву про ознайомлення з матеріалами справи. 02 грудня 2019 року ухвалою суду [PERSON] залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійні вимоги. 26 грудня 2019 року позивач подав суду письмові пояснення по справі та заяву-повідомлення. 03 січня 2020 року позивач [PERSON] подав уточнену позовну заяву та третіми особами вказав [PERSON] та Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Харків). 10 січня 2020 року представник [PERSON] [PERSON] подав суду відзив, в якому просив відмовити [PERSON] у задоволенні позову, посилаючись на наступне. Оскаржувані позивачем електронні торги відбулися у межах виконавчого провадження № 56215704 з примусового виконання виконавчого листа № 641/8239/17, виданого 06 листопада 2009 року Комінтернівським районним судом міста Харкова про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] заборгованості в розмірі 300573,22 гривень. Замовником вищевказаних електронних торгів, відповідно до «Порядку реалізації арештованого майна» був Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області. Відповідно до оскаржуваного Акту про реалізацію предмета іпотеки N 56215704 від 31 липня 2019 року [PERSON] є переможцем електронних торгів, тому він сплатив за придбане майно 2566986,00 гривень. [PERSON] є власником придбаного нерухомого майна на підставі свідоцтва приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Гаражої Н.П. від 21 серпня 2019 року, реєстр № 3215. Також третя особа послалася на суперечливість вимог позивача. Так, недійсним може бути визнаний правочин за наявності передбачених законом підстав, зокрема порушенням норм законодавства під час його укладення. У той же час скасованим може бути акт органу державної влади, органу місцевого самоврядування та посадових осіб, що виданий у межах їх повноважень та є чинним на час розгляду у суді вимоги про його скасування, оскільки скасування акту, що не має юридичної сили, позбавлене правового сенсу. Протокол електронних торгів не може бути визнаний недійсним чи скасованим, оскільки за своєю правовою сутністю він не є правочином чи актом органу державної влади, місцевого самоврядування і лише фіксує перебіг певних подій, що відбувалися у минулому. Акт про реалізацію предмета іпотеки, як акт одноразової дії, припинив свою дію у зв`язку із виданням приватним нотаріусом на підставі цього Акту свідоцтва про придбання майна з торгів, отже також не може бути визнаний недійсним у зв`язку із тим, що видання акту не є правочином; також акт не може бути скасований, оскільки припинив свою дію на час подання позову про його скасування. Крім того, нормами Закону України «Про іпотеку» передбачено можливість оскарження саме результатів торгів, протягом трьох місяців з дня їх проведення, які полягають у визначенні переможцем торгів певної особи або у визнанні торгів такими, що не відбулися. Таким чином, позовні вимоги є суперечливими, а обраний позивачем спосіб суперечить закону. Щодо забезпечення позову представник [PERSON] вказав наступне. В провадженні господарського суду Харківської області перебуває справа № 922/2163/17 за позовом ФО [PERSON] до ФО [PERSON] та Товариства з обмеженою відповідальністю «Фрегат-К» про визнання недійсним рішення загальних зборів та стягнення 300000.00 грн. Господарським судом встановлено, що на примусовому виконанні у Міжрайонному відділі державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області перебуває виконавче провадження ВП №56215704 про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] заборгованості в розмірі 300573,22 гривень Під час примусового виконання ВП №56215704 було виявлено, арештовано та передано на реалізацію, зокрема, нерухоме майно боржника. За результатами проведених 15 липня 2019 року ДП "СЕТАМ" електронних торгів арештованого майна боржника, а саме: нежитлові будівлі літ. «Г-1», загальною площею 63,8 кв.м., літ. «Б-1», «БЗ-1», загальною площею 139,0 кв.м., приміщення XIV, XV, XVI в будівлі «Б1-1», загальною площею 126,1 кв.м., «Н», «Н-2», «Н-1», «пд», загальною площею 356,36 кв.м., на земельній ділянці площею 0,6938 кв.м., реєстраційний номер в реєстрі прав власності на нерухоме майно: 20666701, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , був сформований Протокол проведення електронних торгів №419434. На підставі Протоколу проведення електронних торгів №419434 переможцю торгів був виданий Акт про реалізацію предмета іпотеки №56215704 від 31 липня 2019 року. Тобто, майно, на яке ухвалою господарського суду Харківської області від 01 серпня 2017 року було накладено заборону, реалізоване. Також, Господарським судом встановлено, що нерухоме майно боржника [PERSON] реалізоване на прилюдних торгах за суму, яка є значно вищою від суми боргу, відтак різниця вартості буде зарахована на розрахунковий рахунок боржника [PERSON] . Так, на депозитний рахунок Міжрайонного відділу ДВС по Основ`янському та Слобідському районах міста Харкова Головного управління юстиції у Харківській області надійшли кошти від реалізації майна боржника у розмірі 2439270,00 гривень. Державним виконавцем у рамках виконавчого провадження ВП №56215704 здійснено перерахування коштів на рахунок стягувана за виконавчим провадженням. Залишок коштів на депозитному рахунку складає 751451,06 гривень та вказані грошові кошти підлягають поверненню боржнику. Зважаючи на те, що [PERSON] , будучи обізнаним із розглядом вказаної справи судом, має можливість розпорядитись грошовими коштами, які будуть перераховані йому державним виконавцем, що в свою чергу може значно ускладнити виконання судового рішення в майбутньому, в разі його ухвалення на користь позивача, останній просить суд вжити заходів до забезпечення позову. Вказаною ухвалою господарський суд, прийняв заяву позивача ФО [PERSON] про збільшення позовних вимог з 300000,00 гривень до 1 000 000,00 гривень та забезпечив позов ФО [PERSON] , шляхом накладення арешту на грошові кошти відповідача ФО [PERSON] у сумі позовних вимог 1000000,00 грн. Отже, господарський суд, констатувавши факт реалізації нерухомого майна відповідача у справі ФО [PERSON] за суму, що значно перевищує суму боргу, вжив інших заходів до забезпечення позовних вимог ФО [PERSON] , шляхом накладення арешту на грошові кошти ФО [PERSON] . При розглядів апеляційної скарги [PERSON] на ухвалу суду від 14 серпня 2018 року, колегією суддів апеляційного господарського суду зазначено, що оскільки останній був обізнаний про винесення господарським судом у цій справі ухвали від 01 серпня 2017 року, тому мав сприяти встановленню дійсних об`єктивних обставин щодо наявності арешту під час виконавчих дій у ВП №56215704. Отже, забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача. Ухвалою господарського суду Харківської області від 01 серпня 2017 року у справі № 922/216317 обмежено права, свободи відповідача - ФО [PERSON] щодо розпорядження належним йому нерухомими майном з метою виконання можливого рішення суду про стягнення з відповідача на користь позивача ФО [PERSON] 300000 гривень заборгованості. Тобто позивач, як вбачається із матеріалів справи, фактично намагається обґрунтувати своє право на позов тим, що встановлене ухвалою господарського суду на користь ФО [PERSON] обмеження його права розпоряджатися нерухомим майном не завадило виконанню такого, що набрало чинності, рішення суду про стягнення заборгованості з нього на користь [PERSON] . При цьому, позивачем не зазначено які саме його права порушено та яким чином задоволення позовних вимог сприятиме ефективному відновленню цього порушеного права. Позовна заява та додані до неї документи не містять жодних доказів порушення вимог цивільного законодавства щодо дійсності правочину. Реалізація нерухомого майна належного, яке належить [PERSON] відбулася в порядку, встановленому для виконання судових рішень та з повним дотриманням вимог ЗУ «Про іпотеку». Внаслідок перемоги у електронних торгах, [PERSON] отримав право на придбання майна боржника, виставленого на продаж, за ціною, визначеною на торгах. Після внесення відповідних грошових коштів на депозитний рахунок органу державної виконавчої служби, [PERSON] видано Акт про реалізацію предмета іпотеки № 56215704 від 31 липня 2019 року, затверджений начальником Міжрайонного відділу державної виконавчої служби Основ`янському та Слобідському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, як5им констатовано, що реалізація майна відбулася із дотриманням вимог Законів України «Про іпотеку», «Про виконавче провадження» та Порядку реалізації арештованого майна. На підставі вказаного Акту та вимог діючого законодавства приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Гаражою Н.П. видано свідоцтво і власності на майно, придбане з прилюдних торгів. Таким чином, документально підтверджено, що електронні торги з реалізації майна боржника [PERSON] відбулися відповідно до вимог законодавства, за придбання цього майна [PERSON] сплачено визначену на торгах грошову суму, та на підставі отриманого Акту приватним нотаріусом правомірно видано свідоцтво про право власності. При цьому, позивачем не надано доказів на підтвердження того, що порушений порядок проведення електронних торгів; [PERSON] не здійснювалося оплати придбаного майна; приватним нотаріусом на підставі Акту про реалізацію предмета іпотеки незаконно видане свідоцтво про право власності. З урахуванням зазначеного вище, набуття [PERSON] права власності на нерухоме майно є таким, що здійснено на підставі, в порядку та у спосіб, передбачений законодавством та державна реєстрація права власності [PERSON] на придбане нерухоме майно не може бути скасована, оскільки незаконність набуття права власності не встановлена судом. Також, позивачем не наведено доказів порушення сторонами вимог ст. 203 ЦК України під час вчинення оскаржуваного правочину, незаконність набуття права власності не встановлена судовим рішенням, що набрало законної сили, а також, що сторони правочину знали чи могли знати про наявність перешкод для вчинення правочину. 15 січня 2020 року представник ДП «Сетам» подав суду відзив, в якому просив відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, посилаючись на незаконність, необґрунтованість вимог позивача, зважаючи на наступне. Так, торги за лотом № 357000 з реалізації предмета іпотеки, а саме: нежитлові будівлі літ. «Г-1», загальною площею 63,8 кв.м., літ. «Б-1», «БЗ-1», загальною площею 139 кв.м., приміщення XIV, XV, XVI в будівлі «Б1-1», загальною площею 126,1 кв.м., «Н», «Н-2», «Н-1», «пд», загальною площею 356,36 кв.м., на земельній ділянці площею 0,6938 кв.м., кадастровий номер: 6325181201:00:003:0124 за адресою: [ADDRESS] . ДП «СЕТАМ» відповідно до наказу Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29 вересня 2016 року Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів та Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року є організатором електронних торгів та уповноважене на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. При цьому жодним нормативно-правовим актом України не передбачено обов`язку організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна. ДП «СЕТАМ» виконує функції організатора електронних торгів, який діє в межах повноважень, визначених Порядком. Тобто, у організатора електронних торгів відсутні повноваження надавати правову оцінку діям державних виконавців, в тому числі перевіряти відомості, наведені у заявці, на відповідність дійсності та законодавству. Щодо визнання електронних торгів недійсними. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином. Відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу у, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1-3 та 6 ст. 203 ЦК України. Разом із тим, підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення прилюдних торгів, визначених Порядком реалізації арештованого майна. Що стосується порушень, допущених державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених законом, щодо визначення вартості чи оцінки (уцінки) майна до призначення прилюдних торгів, то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому законом. Таким чином, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Отже, для визнання електронних торгів недійсними, які є правочином, в розумінні статей 203 та 215 ЦК України, необхідно встановити порушення саме норм Порядку; натомість дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Позивачем не доведено жодного порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результат торгів, а також порушення законних прав позивача такими порушеннями. Таким чином, позивачем не доведено, що Державним підприємством «СЕТАМ» при проведенні торгів за лотом № 357000 з реалізації предмета іпотеки, порушено норми Порядку реалізації арештованого майна та права й інтереси позивача, організатор не вчинив жодних дій, які могли порушити права та законні інтереси позивача та здійснив всі необхідні дії, в межах чинного законодавства для реалізації майна, а тому відсутні законні підстави для задоволення позовних вимог. 24 січня 2020 року представник Державного підприємства «Сетам» подав суду письмові пояснення, в яких посилався на відсутність підстав для задоволення позову посилаючись на те, що доводи позивача про порушення державним підприємством СЕТАМ вимог Порядку, Закону України Про іпотеку та Закону України Про виконавче провадження в частині повідомлення [PERSON] про проведення електронних торгів не знайшли свого твердження та є безпідставними. На підтвердження дотримання ДП «СЕТАМ» вимог чинного законодавства надано лист останнього № 6826/17-18-19 від 18 червня 2019 року. Також, позивачем не доведено, що ДП «СЕТАМ» при проведенні торгів за лотом № 357000 з реалізації предмета іпотеки, а саме: нежитлові будівлі літ. «Г-1», загальною площею 63,8 кв.м., літ. «Б-1», «БЗ-1», загальною площею 139 кв.м., приміщення XIV, XV, XVI в будівлі «Б1-1», загальною площею 126,1 кв.м., «Н», «Н-2», «Н-1», «пд», загальною площею 356,36 кв.м., на земельній ділянці площею 0,6938 кв.м., кадастровий номер: 6325181201:00:003:0124 за адресою: [ADDRESS] , було порушено норми Порядку реалізації арештованого майна та права й інтереси позивача. Позивачем не надано жодних доказів на підтвердження своїх доводів про визнання електронних торгів недійсними; не довів, як описані ним порушення вплинули на результат. ДП «СЕТАМ» у даному випадку ніяким чином не порушило права позивача та не вчинило жоднгих дій, які б свідчили про оспорювання будь-яких його прав чи свобод. 30 січня 2020 року представник [PERSON] [PERSON] подав суду відзив на уточнену позовну заяву, в якому просив відмовити [PERSON] у задоволенні позову, посилаючись на наступне. Так, позивач стверджує, що ухвала господарського суду Харківської області від 01 серпня 2017 року по справі № 922/2163/17, якою вжито заходів забезпечення позову, була реалізована, тобто внесена до реєстру обтяжень на нерухоме майно, що суперечить попереднім заявам останнього. З відомостей, що містяться у Державному реєстрі судових рішень вбачається, що ФО [PERSON] звертався до апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою на ухвалу господарського суду від 14 серпня 2018 року у справі № 922/2163/17, яка постановою Cxiдного апеляційного господарського суду від 10 жовтня 2019 року залишена без змін. Судом апеляційної інстанції під час розгляду апеляційної скарги [PERSON] встановлено, що оскільки [PERSON] був обізнаний про винесення господарським судом ухвали від 01 серпня 2017 року, тому мав сприяти встановленню дійсних об`єктивних щодо наявності арешту під час виконавчих дій у ВП №56215704. Отже, твердження [PERSON] про те, що ухвала господарського суду Харківської області від 01 серпня 2017 року по справі № 922/2163/17, якою вжито заходів забезпечення позову, була реалізована тобто внесена до реєстру обтяжень на нерухоме майно суперечить його більш ранньому твердженню про те, що вказана ухвала була реалізована за халатністю ФО [PERSON] . На думку представника [PERSON] [PERSON] , посилання позивача на те, що обставини встановлені в ухвалі господарського суду Харківської області від 14 серпня 2019 року по справі 922/2163/17, як набрала законної сили, не потребують доказування у вказаній цивільній справі, суперечать вимогам Господарського процесуального кодексу України. За даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, нежитлові приміщення та будівлі за адресою: [ADDRESS] , які станом на 09 липня 2019 року належали на праві власності [PERSON] , зареєстровані обтяження: заборона на нерухоме майно на підставі договору іпотеки, 2719, 20 листопада 2007 року, ПН ХМНО Анохіна В.М.; арешт нерухомого майна на підставі постанови про арешт майна боржника, серія та номер: 56215704; будь-які інші обтяження не зареєстровані. За даними наявних у цивільній справі документів вбачається, що вказані записи стосуються виконавчого провадження та іпотечного договору, на підставі яких, власне, і відбулася реалізація майна боржника [PERSON] . Отже, ані відповідач, яким проведено оскаржувані електронні торги, ані третя особа, яку визнано переможцем електронних торгів, не були, на відміну від позивача, ані сторонами, ані учасниками, як виконавчого провадження № 56215704 так і господарського процесу у справі № 922/2163/17, не знали та не могли знати про заборону господарського суду, а наявність заборони застосованої господарським судом 01 серпня 20017 року не є перешкодою для реалізації майна, що є предметом іпотеки за іпотечним договором, укладеним 12 листопада 2007 року, оскільки іпотека, у даному випадку, має вищий пріоритет. Щодо електронних торгів, по-перше згідно приписів цивільного законодавства нікчемний договір не породжує правових наслідків, окрім наслідків, пов`язаних із його недійсністю. Недійсним може бути визнаний лише правочин, незаконність якого прямо не випливає із норм законодавства, а повинна бути встановлена у судовому порядку, шляхом спростування презумпції правомірності правочину. По-друге, проведення електронних торгів не може бути визнане недійсним, оскільки не є правочином, а оскарження саме результатів торгів не є тотожними поняттями. Отже, позивачем обрано неналежний спосіб захисту порушеного, на його думку, права. Щодо продажу земельної ділянки, то позивач стверджує, що через ДП «СЕТАМ» реалізовано майно, яке не було предметом іпотеки за іпотечним договором № 473П/2007-з, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Анохіною, реєстр № 2719, а саме земельну ділянку, яка належить [PERSON] . Проте, вказане не відповідає дійсності, оскільки дійсно, [PERSON] придбав нерухоме майно (будівлі, споруди), що розташоване на земельній ділянці площею 0,6938 кв. м., кадастровий номер: 6325181201:00:003:0124, реєстраційний номер в реєстрі прав власності на нерухоме майно: 20666701, за адресою: [ADDRESS] , яка належала [PERSON] на праві власності на підставі договору купівлі-продажу від 31 березня 2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Гаражою Н.П., реєстр № 564. Договір про відчуження належних позивачу будівель та приміщень, у даному випадку, не укладався; майно було реалізоване у примусовому порядку, встановленому для виконання судових рішень, чого не може не знати позивач, оскільки він оскаржує торги, протокол та акт про їх проведення, тощо. У такому випадку має бути застосовано ч. 1 ст. 120 ЗК України, відповідно до норм якої у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти; до особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення. Також не підтверджується жодними доказами твердження позивача про порушення порядку реалізації предмета іпотеки. Надана [PERSON] копія листа Головного територіального управління юстиції у Харківській області від 09 жовтня 2019 року (вих. № 21365К-2501/№07-08) не свідчить про визнання дій державного виконавця з виконання виконавчих проваджень у відношенні [PERSON] незаконними. Вказаним листом заявнику роз`яснено порядок оскарження рішень, дій або бездіяльності посадових осіб державної виконавчої служби, у разі незгоди з ними, у тому числі, до суду. Рішення суду про визнання недійсними рішення, дії або бездіяльності державного виконавця або інших посадових осіб державної виконавчої служби, вчинені під час виконання виконавчих проваджень про стягнення заборгованості з [PERSON] , останнім не надано. 30 січня 2020 року [PERSON] подав суду заперечення на письмові пояснення відповідача, в яких підтримав заявлені позовні вимоги в повному обсязі та вказав наступне. Копія листа ДП «СЕТАМ» від 18 червня 2019 року не є достатнім та достовірним доказом, оскільки не дає можливості встановити такі фактичні обставини як: чи отримував позивач (чи надсилалось відповідачем), згідно вимог законодавства, письмове повідомлення про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна. Крім того, не було дотримано інших вимог законодавства про повідомлення про проведення таких електронних торгів. Враховуючи викладене, позивач не володів інформацією про проведення електронних торгів, на яких було здійснено продаж належного йому майна, не був належним чином повідомлений про проведення електронних торгів, жодних відомостей про те, що взагалі проведення таких електронних торгів планується - не мав. Щодо визнання електронних торгів недійсними, то вчиняючи правочин щодо продажу майна з прилюдних торгів, а саме: житлові будівлі літ. «Г-1», загальною площею 63,8 кв. м., літ. «Б-1», «БЗ-1», загальною площею 139,0 кв.м., приміщення XIV, XV, XVI в будівлі «Б1-1», загальною площею 126,1 кв. м., «Н», «Н-1», «пд», загальною площею 356,36 на земельній ділянці, площею 0,6938 кв. м., реєстраційний номер в реєстрі прав власності на нерухоме майно: 20666701, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , було фактично відчужено цілісний майновий комплекс, який включає нежитлові будівлі, земельну ділянку, яка належить [PERSON] на підставі договорів (договору купівлі-продажу нежитлових приміщень, посвідченого 20 листопада 2007 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Анохіною В.М., №2713: договору купівлі-продажу земельної ділянки несільськогосподарського призначення від 31 березня 2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Гаражою Н.П., реєстр №564). Крім того, на вказаній земельній ділянці поряд з нежитловими будівлями знаходились тимчасові споруди, в вищезазначених нежитлових будівлях знаходилось устаткування. Питання щодо вказаного майна на час розгляду справи не вирішене, майно знаходиться на спірній земельній ділянці. Отже, щодо визнання правочину недійсним, підставами для визнання прилюдних торгів недійсними, є недодержання в момент вчинення правочину норм Цивільного кодексу України, інших актів законодавства України, а не виключно Порядку реалізації арештованого майна, як помилково вважає відповідач. Щодо обґрунтування того, як вказані порушення вплинули на результат торгів, та як це порушило права позивача, то в результаті вчинення правочину [PERSON] позбавлений права власності на майно, яке не було предметом іпотеки і не могло бути відчужене з електронних торгів. 07 лютого 2020 року [PERSON] подав суду заяву про долучення до матеріалів справи додаткових письмових доказів 07 лютого 2020 року [PERSON] подав суду заяву про забезпечення позову. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 07 лютого 2020 року задоволено заяву [PERSON] та вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення заборони на вчинення дій щодо державної реєстрації (перереєстрації) речових прав на нерухоме майно: нежитлові приміщення літ. «Г-1», загальною площею 63,8 кв.м., літ. «Б-1», «БЗ-1», загальною площею 139,0 кв.м., приміщення ХIV, XV, XVI в будівлі «Б1-1», загальною площею 126,1 кв.м., «Н», «Н-2», «Н-1», «пд» загальною площею 356,36 кв.м. на земельній ділянці площею 0,6938 кв.м., які розташовані за адресою: [ADDRESS] . 21 лютого 2020 року представник [PERSON] [PERSON] подав апеляційну скаргу на ухвалу суду від 07 лютого 2020 року. Постановою Харківського апеляційного суду від 24 листопада 2020 року, ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 07 лютого 2020 року залишено без змін. 21 лютого 2020 року представник [PERSON] [PERSON] подав суду письмові заперечення, в яких просив відмовити [PERSON] у задоволенні позову. В обґрунтування посилався на те, що цілісний майновий комплекс відповідно до «Методики оцінки активів банку, віднесеного до категорії проблемних або неплатоспроможних», затвердженої Рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб № 2707 від 08 грудня 2016 року та зареєстрованому в Міністерстві юстиції України за № 66/29934 від 18 січня 2017 року - це об`єкт, сукупність активів якого забезпечує проведення окремої господарської діяльності на постійній і регулярній основі. Цілісними майновими комплексами є підприємства, а також їх структурні підрозділи (цехи, виробництва, дільниці тощо), які можуть бути виділені в установленому порядку в самостійні об`єкти з подальшим складанням відповідного балансу і можуть бути зареєстровані як самостійні суб`єкти господарської діяльності. Для встановлення факту реалізації не тільки нерухомого майна, належного боржникові, а, саме цілісного майнового комплексу, що нібито належав [PERSON] , необхідно встановити наявність на постійній і регулярній основі проведення окремої господарської діяльності за рахунок об`єднаної у цілісному майновому комплексі сукупності активів, які можуть бути виділені у самостійні об`єкти та зареєстровані як самостійні суб`єкти господарської діяльності. Відповідно до Податкового кодексу України господарська діяльність діяльність особи, що пов`язана з виробництвом (виготовленням) та/або реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу і проводиться такою особою самостійно та/або через свої відокремлені підрозділи, а також через будь-яку іншу особу, що діє на користь першої особи, зокрема за договорами комісії, доручення та агентськими договорами. Отже, суттєвими ознаками існування цілісного майнового комплексу є певна сукупність активів, які мають бути конкретно ідентифіковані за найменуванням, балансовою вартістю, віднесені до основних чи оборотних засобів під час складання відповідного балансу, ступенем амортизації, тощо. А також провадження [PERSON] за рахунок цієї сукупності активів спрямованої на отримання прибутку діяльності, що має бути підтверджено відповідною фінансовою звітністю згідно Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансові Україні» № 996-ХІ\\/ від 16 липня 199 року. Переліку активів, за рахунок яких [PERSON] провадилася господарська діяльність та відповідної фінансової звітності, яка б свідчила про проведення такої діяльності останнім, позивачем не надано. Крім того, за даними витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку станом на 06 грудня 2019 року, власником земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] , є [PERSON] . Отже, Позивачем не подано доказів на підтвердження обставин, на які він посилається в обґрунтування позовних вимог. 25 лютого 2020 року представник Управління забезпечення примусового виконання рішень у Харківській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) подав суду письмові пояснення, в яких просив відмовити позивачу у задоволенні позову в повному обсязі, посилаючись на необґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного. Так, на виконанні у Міжрайонному відділі державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області, перебувало зведене виконавче провадження ЗВП № 59718954, боржником якого є [PERSON] . До складу зведеного виконавчого провадження № 59718954 входили наступні провадження: ВП № 56215704, № 56120851, ВП № 57171159 на загальну суму боргу - 302783,22 гривень. В ході примусового виконання вказаного виконавчого провадження державним виконавцем вчинені наступні дії: винесена постанова про арешт майна боржника та постанова про розшук майна боржника, якою оголошено всі транспортні засоби, що належать на праві власності боржнику, а саме: БОГДАН А-091 4570, ДНЗ [NUMBER] , БОГДАН А-091 4570, ДНЗ - [NUMBER] ; БОГДАН А-091 4570, ДНЗ - [NUMBER] ; БОГДАН А-091 4570, ДНЗ - [NUMBER] ; БОГДАН А-091 4570, ДНЗ - [NUMBER] ; БОГДАН А-091 4570, ДНЗ - [NUMBER] ; БОГДАН А-091 4570, ДНЗ - [NUMBER] ; БОГДАН А-09201 4570, ДНЗ - [NUMBER] ; АСURА МDХ, ДНЗ - [NUMBER] . 01 лютого 2019 року державним виконавцем надіслано запит до ГУНП у Харківській області щодо розшуку транспортних засобів боржник, за розгляду якого встановлено, що вищевказані автотранспортні засоби не знайдені. В ході примусового виконання зведеного виконавчого провадження ЗВП № 59718954 державним виконавцем було виявлено нерухоме майно боржника, а саме: нежитлові будівлі літ. "Г-1" загальною площею 63,8 кв.м., "Б-1",БЗ-1" загальною площею 139,0 кв.м., XIV, XV, XVI - в будівлі "Б 1-1" загальною площею 126,1 кв.м., "Н", "Н-1", "Н-2", "пд", що розташовані за адресою: [ADDRESS] , яке згідно договору іпотеки 2719, виданого 20 листопада 2007 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу, перебувало в іпотеці у [PERSON] , який не є стороною ЗВП №59718954. 15 лютого 2019 року до відділу надійшла заява-згода іпотекодержателя [PERSON] щодо згоди на звернення стягнення на предмет іпотеки, а саме на вищевказані нежитлові будівлі. Державним виконавцем здійснено опис вказаного майна боржника, про що винесено постанову про опис та арешт майна (ВП № 56115704). 22 квітня 2019 року державним виконавцем винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, яка направлена сторонам до відома. 31 травня 2019 року на адресу сторін виконавчого провадження направлено повідомлення про результати визначення вартості майна боржника в якому зазначено, що відповідно до звіту про оцінку від 29 травня 2019 року визначена ринкова вартість зазначеного вище майна боржника. Відповідно до протоколу про проведення електронних торгів № 419434, виданого Державним підприємством «СЕТАМ», вказані нежитлові будівлі за адресою. [ADDRESS] , реалізовані шляхом проведення електронних торгів ДП "СЕТАМ". Після чого, на депозитний рахунок відділу надійшли грошові кошти від реалізації в сумі 2438700,00 грн., які згідно розпорядження державного виконавця від 05 серпня 2019 перераховані на користь стягувачів наступним чином: по виконавчому провадженню ВП № 56120851 перераховані кошти в сумі 861,00 грн., з яких на користь Державної патрульної поліції 510,00 гривень, згідно платіжного доручення № 6493 від 05 серпня 2019 року, витрати виконавчого провадження (користування АСВП) - 51,00 грн. згідно платіжного доручення № 6489 \~ \~ \~ \~від 05 серпня 2019 року, виконавчий збір - 51,00 грн., згідно платіжного доручення №6491 від 05 серпня 2019 року, витрати виконавчого провадження - 249,00 гривень згідно платіжного доручення № 6489 від 05 серпня 2019 року. Надмірно стягнуті кошти в розмірі 153451,06 грн. перераховані [PERSON] згідно платіжного доручення № 8387 від 18 вересня 2019 року. По виконавчому провадженню ВП № 51171159 перераховані кошти в сумі 2170,00 грн., з яких на користь держави в особі Державної служби України з безпеки на транспорті у Харківській області 1700,00 грн. згідно платіжного доручення № 6494 від 05 серпня 2019 року, виконавчий збір - 170,00 гривень згідно платіжного доручення № \~ \~ \~ \~6492 від 05 серпня 2019 року, витрати виконавчого провадження (користування АСВП) - 69,00 грн. згідно платіжного доручення № 6490 від 05 серпня 2019 року, витрати виконавчого провадження - 231,00 згідно платіжного доручення № 6490 від 05 серпня 2019 року. По виконавчому провадженню ВП № 56215704 перераховані кошти в сумі 1684787,94 гривень, з яких на користь заставодержателя [PERSON] 1353857,40 грн. згідно платіжного доручення № 6485 від 05 серпня 2019 року, витрати виконавчого провадження (користування АСВП) 51,00 грн. згідно платіжного доручення № 6488 від 05 серпня 2019 року, витрати виконавчого провадження - 249,00 грн. згідно платіжного доручення № 6488 від 05 серпня 2019 року. Грошові кошти в сумі 300573,32 грн. перераховані на користь стягувача [PERSON] згідно платіжного доручення № 6486 від 05 серпня 2019 року; виконавчий збір - 30057,32 грн. згідно платіжного доручення № 6487 від 05 серпня 2019 року. Надмірно стягнуті кошти у розмірі 598340,00 грн. перераховані [PERSON] згідно платіжного доручення № 7985 від 12 вересня 2019 року. Залишок коштів від реалізації майна складав 751791,06 грн. 20 серпня 2019 року державним виконавцем відділу автотранспортний засіб АСURА МDХ 3664, (2007), чорний, № двигуна [NUMBER] , № кузова [NUMBER] , [NUMBER] був повернутий боржнику за виконавчим провадженням. Відповідно заяви боржника від 20 серпня 2019 року, зауважень до зовнішнього стану вказаного транспортного засобу немає. В матеріалах виконавчого провадження відсутня інформація щодо транспортних засобів, які є заставним майном. 23 серпня 2019 року державним виконавцем) винесені постанови про закінчення виконавчого провадження по ВП № 56215704, № 56120851 та ВП № 57171159, якими припинено чинність арешту майна боржника та скасовані інші заходи примусового виконання. Щодо визнання на думку позивача, торгів недійсними, то, державний виконавець в межах вимог Закону України «Про виконавче провадження» проводить підготовчі дії щодо подальшої передачі пакету документів з метою проведення прилюдних торгів, а в подальшому торгів організатор торгів - Державне підприємство «СЕТАМ» реалізує дані дії. Нормами Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів передбачено строки та умови подачі заявки, вимоги до передачі майна на реалізацію та правила проведення організатором електронних торгів. До повноважень ДП «СЕТАМ» не входить перевіряти законність дій державного виконавця в рамках виконання провадження відповідно до вимог ЗУ «Про виконавче провадження». Державне підприємство «СЕТАМ» є організатором електронних торгів та уповноважене на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програм забезпечення системи електронних торгів, технологічного забезпечення збереження та захисту даних, що містяться у системі, здійснення організації проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених Порядком. Що стосується, на думку позивача, порушень, вчинених державним виконавцем, які полягають, у передачі на реалізацію нерухомого майна, яке перебуває в іпотеці та знаходиться під арештом за рішенням суду в рамках забезпечення вжиття заходів на підставі іншого рішення суду, слід звернути увагу на наступне. По-перше, обтяження було внесено державним виконавцем в рамках виконавчого провадження ВП № 56215704 при виконанні виконавчого документу про стягнення боргу з [PERSON] на користь [PERSON] заборгованості в розмірі 300573,00 грн., на підставі прийнятої державним виконавцем постанови про арешт нерухомого майна (ВП входить до складу зведеного виконавчого провадження про стягнення боргів з позивача). По-друге, заборона відчуження або арешт майна, накладені судом не є перешкодою для реалізації майна, а покупець такого майна набуває право власності на нього вільним від зазначених обтяжень, що є переважним та пріоритетним правилам при передачі майна на реалізацію. Рішень суду про зупинення вчинення дій або заборону проведення торгів судами не приймалось, а ні на час проведення ані після, тобто, взагалі відсутнє. Стосовно передачі на реалізацію та продаж ДП «СЕТАМ» земельної ділянки, яка не передувала в іпотеці та не є предметом іпотеки, то до особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи переходить право власності на земельну ділянку або її частину на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення. За даними звіту про оцінку майна від 29 травня 2019 року майно оцінено з урахуванням ринкової вартості земельної ділянки, яка окремо від нежитлових будівель склала вартість 810600,00 грн. Тобто, загальна вартість майна: нежитлових будівель та земельної ділянки склала 1380 100,00 грн. При проведенні торгів, початкова вартість майна склала -1380100,00 гривень, ціна продажу майна склала - 2566986,00 грн. За вказану суму майно було придбано переможцем торгів - [PERSON] . Щодо неправомірності дій державного виконавця, то оскарження його дій має окремий судовий порядок та ніяким чином дії державного виконавця не можуть відноситись або впливати на процедуру проведення відповідачем електронних торгів з реалізації нерухомого майна, як і не можуть бути підставою для визнання торгів недійсними, оскільки не можуть відноситись до порушень правил проведення електронних торгів організатором - державним підприємством «СЕТАМ». Боржник за виконавчим провадженням не позбавлений права оскарження дій або бездіяльності державного виконавця в судовому порядку. Дії в судовому порядку або безпосередньо керівником, неправомірними не визнавались. Також, організатором проведення торгів листом ДП «СЕТАМ» від 18 червня 2019 року (вих. № 6826/17-18-19), здійснено належне повідомлення про дату та місце проведення торгів, номер реєстраційного лоту та інші відомості про предмет продажу. 25 лютого 2020 року [PERSON] подав суду заяву про виправлення описки в ухвалі Харківського районного суду Харківської області від 07 лютого 2021 року. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 05 березня 2020 року відмовлено в задоволенні заяви [PERSON] про виправлення описки в ухвалі Харківського районного суду Харківської області від 07 лютого 2020 року. 26 червня 2020 року [PERSON] подав суду заперечення, в яких підтримав заявлені позовні вимоги в повному обсязі та просив їх задовольнити. Також вказав, що згідно інформації розміщеної у відкритому доступі Єдиного державного реєстру осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, [PERSON] є засновником Товариства з обмеженою відповідальністю «ФРЕГАТ-К» (ТОВ «Фрегат-К», код ЄДРПОУ 32761769). З метою створення та належного функціонування ТОВ «ФРЕГАТ-К» [PERSON] передав на праві користування підприємству майно, вказане в «Акте приема-передачи нежилых помещений: оборудования и механизмов к Договору № ДГ-0000003 от 02.01.2013 г. от собственника [PERSON] проживающего по адресу: [ADDRESS] ООО «Фрегат-К» по адресу: [ADDRESS] ). Таким чином, нежитлові будівлі літ. «Г-1», загальною площею 63,8 кв.м., літ. «Б-1», «БЗ-1», загальною площею 139,0 кв.м., приміщення XIV, XV, XVI в будівлі «Б1-1», загальною площею 126,1 кв.м., «Н», «Н-2», «Н-1», «пд», загальною площею 356,36 на земельній ділянці площею 0,6938 кв.м., реєстраційний нормер в реєстрі прав власності на нерухоме майно: 20666701, що розташовані за адресою: [ADDRESS] та майно зазначене у Акті використовувались підприємством. Використання всього комплексу цього майна забезпечувало здійснення господарської діяльності, тому й підпадає під ознаки Єдиного майнового комплексу в розумінні ст. 66 Господарського кодексу України. Крім того, згідно даних Акту, на відчуженій земельній ділянці знаходились: ремонтний бокс на 2 оглядові ями, загальною площею 525 кв.м. та бокс слюсарний, загальною площею 65 кв.м. Зазначені споруди не були капітальними, фундаментально не пов`язані з земельною ділянкою, проте їх переміщення без завдання шкоди неможливе. Фактично, дані споруди знаходяться на земельній ділянці за адресою: [ADDRESS] . Доступу позивач до них не має. Позивачу на праві власності на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки несільськогосподарського призначення, посвідченого 31 березня 2016 року приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Гаражою Н.П., реєстр №564, належить земельна ділянка з кадастровим номером: 6325181201:00:003:0124 за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до Постанови Верховної ради України «Про перейменування окремих населених пунктів та районів» від 04 лютого 2016 року село Комунар Харківського району перейменовано на село Котляри. За відкритими даними сайту ДП «СЕТАМ» (setam.net.ua), номер лоту 357000 іпотека, продаж нежитлових будівель літ. «Г-1», загальною площею 63,8 кв.м., літ. «Б-1», «Б3-1», загальною площею 139,0 кв.м., приміщення XIV, XV, XVI в будівлі «Б1-1», загальною площею 126.1 кв.м., «Н», «Н-2», «Н-1», «пд», загальною площею 356,36 на земельній ділянці, площею 0,6938 кв.м., к/н 6325181201:00:003:0124, за адресою: [ADDRESS] . Протокол проведення електронних торгів містить інформацію щодо місцезнаходження майна: [ADDRESS] . Проте, Акт про реалізацію предмета іпотеки № 56215704 від 31 липня 2019 року містить іншу інформацію, відмінну від тієї, що була заявлена при проведенні торгів. Так, місцезнаходження предмета іпотеки зазначено: [ADDRESS] . Отже, на проведених 15 липня 2019 року ДП «СЕТАМ» електронних торгах відчужено майно за адресою: [ADDRESS] ; майно за вказаною адресою позивачу не належить. Натомість, [PERSON] належить майно, в тому числі земельна ділянка з кадастровим номером: 6325181201:00:003:0124, за адресою: [ADDRESS] . Тому, позивач не заперечує того факту, що вважає земельну ділянку к/н 6325181201:00:003:0124, зазначену у витязі з Державного земельного кадастру про земельну ділянку, який долучив відповідач, такою, що належить позивачу на праві власності. За вказаних обставини, проведені торги відбулися з численними порушеннями, які призвели до того, що позивач протиправно позбавлений права власності. Вказане, ще раз підтверджує, що позивач не знав (очевидно, і не міг знати, навіть за умови, що здійснював пошук на сайті ДП «Сетам») про відчуження належного йому майна. Відчуження майна відбулось з явним приховуванням правочину від позивача. Оскільки на торгах зазначена одна адреса, а при складенні Акту про реалізацію предмета іпотеки № 56215704 від 31 липня 2019 року адреса була змінена на іншу, за якою фактично знаходиться вказане майно. 24 вересня 2020 року представник [PERSON] [PERSON] подав суду письмові пояснення, в яких просив відмовити позивачу в задоволенні позову з урахуванням вимог, викладених в уточненій позовній заяві, посилаючись на наступне. З поданих додаткових письмових доказів, а саме матеріалів виконавчого провадження вбачається, що проведеними торгами права [PERSON] жодним чином не порушені, а його передня поведінка суперечить його заявам та вимогам, викладеним у позовній заяві. Отже, [PERSON] , як колишній власник нежитлових приміщень, які були реалізовані на прилюдних торгах, отримав грошові кошти у загальному розмірі 751791,06 гривень та погашено забезпечене іпотекою зобов`язання останнього перед [PERSON] на суму 1353857,40 гривень, згідно заяви останнього. Тому, після погашення зобов`язань на вказану суму та отримання коштів від реалізації майна на прилюдних торгах, намагання [PERSON] визнати прилюдні торги недійсними є, вочевидь, недобросовісними діями та ці дії спрямовані на протиправне заволодіння майном, що було придбане третьою особою з прилюдних торгів, незважаючи на те, що грошові кошти, отримані від продажу такого майна, перейшли у власність позивача та його кредиторів внаслідок свідомого волевиявлення колишнього власника проданого майна. Щодо правової позиції Верховного Суду наявність заборони, застосованої господарським судом 01 серпня 2017 року не є перешкодою для реалізації майна, що є предметом іпотеки за іпотечним договором, укладеним 12 листопада 2007 року, оскільки іпотека, у даному випадку, має вищий пріоритет. Твердження позивача про порушення порядку реалізації предмета іпотеки не підтверджується належними доказами, а саме надана позивачем копія листа Головного територіального управління юстиції у Харківській області не свідчить про визнання дій державного виконавця з виконання виконавчих проваджень відносно [PERSON] незаконними; позивачем не надано рішення суду, яким би рішення, дії або бездіяльність державного виконавця або інших посадових осіб державної виконавчої служби, вчинені під час виконання виконавчих проваджень про стягнення заборгованості з [PERSON] визнані незаконними. Також позивачем не надано жодних доказів на підтвердження доводів про визнання електронних торгів недійсними та не обґрунтувано, як вказані ним порушення вплинули на результат торгів, як це порушило його права. Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання торгів недійсними. 03 лютого 2021 року представник [PERSON] [PERSON] подав суду заяву про ознайомлення з матеріалами цивільної справи. [PERSON] в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи сповіщався належним чином, подав суду заяву про перенесення розгляду справи. Враховуючи, що позивач належним чином повідомлений про день та час розгляду справи у судове засідання не з`явився, його неявка є повторною, при цьому позивач зацікавленість у вирішенні спору не втратив, але заяву про розгляд справи за його відсутності не подав, суд на підставі ч. 1 ст. 223 ЦПК України визнав за можливе вирішити спір по суті за наявними у справі доказами за відсутності позивача. Представник відповідача ДП «Сетам» в судове засідання не з`явився, у відзиві вказав про розгляд справи без його участі. Представник третьої особи Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи сповіщався належним чином, причини неявки суду не повідомив. Представник третьої особи [PERSON] [PERSON] в судовому засіданні проти позову заперечував, просив в задоволенні заявлених вимог відмовити з підстав викладених у письмових запереченнях та поясненнях. Суд, заслухавши пояснення представника третьої особи - [PERSON] , дослідивши докази по справі встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини. Судом встановлено, що 15 липня 2019 року ДП «СЕТАМ» проведено торги за лотом № 357000 з реалізації предмета іпотеки, а саме: нежитлові будівлі літ. «Г-1», загальною площею 63,8 кв.м., літ. «Б-1», «БЗ-1», загальною площею 139 кв.м., приміщення XIV, XV, XVI в будівлі «Б1-1», загальною площею 126,1 кв.м., «Н», «Н-2», «Н-1», «пд», загальною площею 356,36 кв.м., на земельній ділянці площею 0,6938 кв.м., кадастровий номер: 6325181201:00:003:0124 за адресою: [ADDRESS] , сума реалізації 2438636,70 гривень; за результатами проведення торгів сформовано Протокол проведення електронних торгів №419434. На підставі Протоколу проведення електронних торгів №419434 старшим державним виконавцем Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Основ`янському та Слобідському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області Шабатурою А.М. складено Акт про реалізацію предмета іпотеки ВП №56215704 від 31 липня 2019 року з примусового виконання виконавчого листа № 641/8239/17, виданого 06 листопада 2009 року Комінтернівським районним судом міста Харкова про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] заборгованості в розмірі 300573,22 гривень; арештоване майно боржника передано на реалізацію шляхом проведення електронних торгів відповідно до Порядку реалізації арештованого майна. Іпотекодержатель: [PERSON] , іпотекодавець: [PERSON] ; предмет іпотеки: нежитлові будівлі літ. «Г-1», загальною площею 63,8 кв.м., літ. «Б-1», «БЗ-1», загальною площею 139 кв.м., приміщення XIV, XV, XVI в будівлі «Б1-1», загальною площею 126,1 кв.м., «Н», «Н-2», «Н-1», «пд», загальною площею 356,36 кв.м., на земельній ділянці площею 0,6938 кв.м., реєстраційний номер в реєстрі прав власності на нерухоме майно 20666701, що розташовані за адресою: [ADDRESS] ; покупець: [PERSON] 21 серпня 2019 року приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Гаражою Н.П. видано свідоцтво на підставі Акту про реалізацію предмета іпотеки №56215704 від 31 липня 2019 року про засвідчення права власності [PERSON] на нежитлові будівлі літ. «Г-1», загальною площею 63,8 кв.м., літ. «Б-1», «БЗ-1», загальною площею 139 кв.м., приміщення XIV, XV, XVI в будівлі «Б1-1», загальною площею 126,1 кв.м., «Н», «Н-2», «Н-1», «пд», загальною площею 356,36 кв.м., на земельній ділянці площею 0,6938 кв.м., кадастровий номер: 6325181201:00:003:0124 за адресою: [ADDRESS] , придбані за 2566986,00 гривень, які раніше належали [PERSON] , на підставі договору купівлі-продажу посвідченого приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Анохіною В.М. від 20 листопада 2007 року, реєстр №2713; зареєстровано в реєстрі за № 3215. Ухвалою господарського суду Харківської області від 01 серпня 2017 року, яка залишена без змін постановою Харківського апеляційного господарського суду від 27 вересня 2017 року по справі ФО [PERSON] до ФО [PERSON] , ТОВ «Фрегат-К» про визнання недійсним рішення загальних зборів та стягнення 300000,00 гривень задоволено заяву позивача про забезпечення позову та накладено арешт на майно, яке належить на праві власності [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу посвідченого приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Анохіною В.М. від 20 листопада 2007 року, реєстр №2713, зокрема, нежитлові будівлі літ. «Г-І, «Б-1»; приміщення XIV, XV, XVI в будівлі «Б1-1», «БЗ-1», «Н-2», «Н1»; «пд» за адресою: [ADDRESS] (справа №922/2163/17). В якості доказів суду надано: копію договору купівлі-продажу земельної ділянки несільськогосподарського призначення, посвідченого приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Гаражою Н.П., реєстр № 564; копія іпотечного договору № 473П/2007-з, укладеного 20 листопада 2007 року між [PERSON] та ВАТ «Мегабанк», посвідчений приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Анохіною В.М., реєстр № 2719; копія договору купівлі-продажу нежитлових приміщень, посвідчений 20 листопада 2007 року приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Анохіною В.М., реєстр № 2713; витяг з Державного реєстру правочинів № 4985690 від 20 листопада 2007 року; витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 16726375 від 20 листопада 2007 року; лист Головного територіального управління юстиції у Харківській області № 21365К-2501/№07-08 від 09 жовтня 2019 року; інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 173164606 від 09 липня 2019 року; витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-6311752752019 від 06 грудня 2019 року; матеріали виконавчого провадження № 56215704; Також суду надано: копія скарги [PERSON] від 05 вересня 2019 року; копія заяви [PERSON] від 09 вересня 2020 року; лист Управління забезпечення примусового виконання рішень у Харківській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків); лист Управління державної виконавчої служби ГТУЮ у Харківській області № 07.02-24/07.02-08/4969 від 19 грудня 2019 року; акт прийому-передачі нежитлових приміщень, обладнання та механізмів до договору № ДГ-0000003 від 02 січня 2013 року; роздруківка з сайту ДП «СЕТАМ», копія заяви [PERSON] від 12 серпня 2019 року; копія заяви [PERSON] від 16 серпня 2019 року, від 19 серпня 2019 року, від 20 серпня 2019 року, від 27 серпня 2019 року, від 29 серпня 2019 року, від 02 вересня 2019 року, від 05 вересня 2019 року, від 10 вересня 2019 року; заява-згода [PERSON] на звернення стягнення на предмет іпотеки, посвідчена 12 лютого 2019 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Прядко О.С., реєстр №132, копії платіжних доручень № 6485, № 6486, № 6487, № 6488, № 6490, № 6491, № 6493, № 6494 від 05 серпня 2019 року; № 7985 від 12 вересня 2019 року; № 8387 від 18 вересня 2019 року. Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Частиною першою статті 15 ЦК України встановлено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа у разі порушення (можливого порушення), невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. Предметом позовних вимог є визнання електронних торгів недійсними. Частинами першою, другою статті 61 Закону України\~«Про виконавче\~провадження» встановлено, що реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, визначено, що електронні торги це продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 21 листопада 2018 року у справі № 465/650/16-ц, провадження № 14-356цс18, та від 23 січня 2019 року у справі № 522/10127/14-ц, провадження № 14-428цс18,\~правова природа\~ процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (частина перша статті 655 ЦК України). \~ \~ \~ \~Частиною четвертою статті 656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. \~ \~ \~ \~Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. \~ \~ \~ \~Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів. \~ \~ \~ \~Згідно із пунктом 4 розділу X Порядку реалізації арештованого майна після повного розрахунку переможця за придбане майно на підставі протоколу про проведення електронних торгів складається акт про проведення електронних торгів, який підписується (затверджується) державним або приватним виконавцем. \~ \~ \~ \~В акті про проведені електронні торги зазначається така інформація: ким, коли і де проводилися електронні торги; стисла характеристика реалізованого майна; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (у разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ); сума, внесена переможцем електронних торгів за придбане майно; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи (найменування юридичної особи) боржника, її місце проживання (місцезнаходження); дані про правовстановлювальні документи, що підтверджують право власності боржника на майно (пункт 5 Розділу X Порядку реалізації арештованого майна). \~ \~ \~ \~У постанові від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17, провадження № 12-128гс18, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів. \~ \~ \~ \~У частині четвертій статті 263 ЦПК України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. \~ \~ \~ \~Виходячи з наведеного сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці державна виконавча служба та організатор електронних торгів, та покупець переможець електронних торгів. \~ \~ \~ \~У пункті 26 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06 листопада 2009 року № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» судам роз`яснено, що особами, які беруть участь у справі про визнання правочину недійсним, є насамперед сторони правочину. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~абзацу 2\~частини першої\~статті 216\~ЦК України\~у разі\~недійсності правочину\~кожна із\~сторін зобов`язана\~повернути другій\~стороні у\~натурі все,\~що вона\~одержала на\~виконання цього\~правочину,\~а в\~разі неможливості\~такого повернення,\~зокрема тоді,\~коли одержане\~полягає у\~користуванні майном,\~виконаній роботі,\~наданій послузі,\~ відшкодувати\~вартість того,\~що одержано,\~за цінами,\~які існують\~на момент\~відшкодування. \~ \~ \~ \~Отже у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів або іншої заінтересованої особи, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору. \~ \~ \~ \~Звертаючись із позовом про визнання недійсними електронних торгів, [PERSON] пред`явив позов лише до однієї із сторін правочину організатора електронних торгів ДП «СЕТАМ». Переможець оскаржуваних прилюдних торгів [PERSON] був залучений судом до участі у справі як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору. \~ \~ \~ \~Позивач до участі у справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, не залучив в якості відповідачів державну виконавчу службу та переможця торгів [PERSON] , як сторін правочину. \~ \~ \~ \~В підготовчому судовому засіданні при визначенні відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 189 ЦПК України складу учасників судового процесу та вирішенні питання про залучення до участі у справі переможця торгів [PERSON] та його процесуальний статус, позивач заперечував проти залучення [PERSON] до участі у справі, вказав, що позов до нього він не подає, тому суд залучив переможця торгів в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору. В подальшому судом за клопотанням позивача, йому надавався час для уточненнях позовних вимог, позивач позов уточнив, але не залучив відповідачами сторін правочину: державну виконавчу службу та переможця торгів [PERSON] . \~ \~ \~ \~Враховуючи, що відповідно ст. 51 ЦПК України залучення до участі у справі співвідповідача можливе лише за клопотанням позивача і суд виходячи з принципу змагальності позбавлений можливості за власної ініціативи залучити до участі у справі інших осіб як співвідповідачів, участь яких у справі є обов`язковою виходячи з предмету спору, а позивач такого клопотання не подав, при уточненні позову самостійно також не залучив відповідачами сторін правочину: державну виконавчу службу та переможця торгів [PERSON] , що є підставою для відмови в задоволенні позову, при цьому суд враховує, що позивач в підготовчому судовому засіданні взагалі заперечував проти залучення [PERSON] до участі у справі, а відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог. За викладених обставин, суд повністю відмовляє позивачу в задоволенні позовних вимог про визнання недійсними електронних торгів, проведених 15 липня 2019 року ДП «Сетам» щодо арештованого майна, про визнання недійсними та скасування протоколу проведення електронних торгів № 419434 та виданого на його підставі переможцю торгів Акт про реалізацію предмета іпотеки № 56215704 від 31 липня 2019 року. Враховуючи, що позивачу повністю відмовлено у задоволенні позову і відсутні підстави для подальшого застосування заходів забезпечення позову, суд на підставі ч. 9 ст. 158 ЦПК України, скасовує заходи забезпечення позову застосовані ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 07 лютого 2020 року. Також, суд на підставі ст. 141 ЦПК України судові витрати понесені позивачем відносить за його рахунок, при цьому виходить з того, що позивачу повністю відмовлено в задоволенні заявлених вимог.

Outcome: dismissed