Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-03 00:00:00

Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області звернулася до суду з позовом до [PERSON] про стягнення 1073,62 грн. матеріальної шкоди, завданої незаконною порубкою дерев. На обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що проведеною працівниками Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області перевіркою дотримання вимог природоохоронного законодавства було встановлено факт незаконної рубки дерева породи граб в лісовому масиві "Верхівецький", який мав місце в жовтні 2013 року, внаслідок чого була завдана шкода навколишньому природному середовищу, яка згідно розрахунку становить 1073,62 грн. [PERSON] пропонувалося у добровільному порядку відшкодувати шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу, однак претензія залишена без задоволення. Представник позивача, який у встановленому порядку був оповіщений про час і місце розгляду справи, в судове засідання не з'явився, подав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив справу розглянути у його відсутності. Відповідач [PERSON], яка у встановленому порядку була оповіщена про час і місце розгляду справи, в судове засідання не з'явилася. Від неї надійшла заява про розгляд справи у її відсутності. В поданій заяві позовні вимоги не визнала, вказавши, що завдана шкода нею відшкодована в повному обсязі ще у 2013 році. Крім того, просила застосувати позовну давність і відмовити в позові Державної екологічної інспекції в повному обсязі. Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності сторін, на підставі наявних в справі доказів. Оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі, в силу ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши докази по справі, вважає, що у задоволення позову слід відмовити з таких підстав. Судом встановлено, а також підтверджується матеріалами справи, що у жовтні 2013 року [PERSON] здійснила незаконну порубку одного дерева породи Граб в лісовому масиві Верхівецький с. Верхівці Ярмолинецького району, який перебуває на балансі Ярмолинецького спеціалізованого лісогосподарського підприємства Агроліс. Дані обставини підтверджуються висновком по факту незаконної порубки дерева породи "Граб" в лісовому масиві "Верхівецький" с. Верхівці Ярмолинецького району від 07.10.2013 (а.с. 11), протоколом про адміністративне правопорушення №432/03 від 22.10.2013 (а.с. 9). Постановою старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області [PERSON] за №432 від 28.10.2013 (а.с. 10), яка набрала чинності 02.11.2013, [PERSON] було визнано винуватою у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 65 Кодексу України про адміністративні правопорушення, якою встановлена відповідальність за незаконну порубку лісових культур, та накладено стягнення у виді штрафу в сумі 102 грн. Згідно розрахунку, проведеного Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області на підставі такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 за №665, сума завданої шкоди становить 1073,62 гривень (а.с. 7). Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. В силу ст. 68, 69 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Отже, як встановлено судом, [PERSON] своїми діями завдала шкоду навколишньому природному середовищу, яку вона мала б відшкодувати. В той же час, відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Статтею 257 ЦК України встановлено, що загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Перебіг позовної давності, згідно ч. 1 ст. 261 ЦК України, починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Відповідно до ч. 4 ст. 267 ЦК України сплив строку позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Право на пред'явлення позову до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої незаконною порубкою дерев, виникло у позивача 02.11.2013 року (з часу набрання чинності постановою про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності). Позивач звернувся до суду з даним позовом 19.04.2017, тобто з пропуском трирічного строку позовної давності. Відповідач ставить питання про застування строків давності. З огляду на викладене суд вважає, що у позові слід відмовити у зв'язку із закінченням строків давності. На підставі ст. 11, 16, 256, 257, 267 ЦК України, ст. 68, 69 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища,

Outcome: dismissed