Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-24 00:00:00

У жовтні 2017 року [PERSON] (далі-позивач) звернувся до Шевченківського районного суду в м. Києві з позовом до [PERSON] (далі - відповідач), про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Позивач свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що він є власник квартири [ADDRESS], що підтверджується свідоцтвом про право власності на квартиру. Відповідач проживає поверхом вище у квартирі № 20 того ж будинку. 27 липня 2017 року квартиру позивача було затоплено. Згідно з Актом комісії ВОП -Михайлівська» від 01.08.2017 р., причиною затоплення стало протікання кухонного стояка на з'єднанні в квартирі відповідача, позивачу завдано майнову шкоду, яка зазначена в акті. Причиною протікання кухонного стояка на з'єднанні у квартирі відповідача згідно з указаним Актом ВОП «Михайлівська» визнано самовільне перепланування відповідачем стояка в кухні, а саме: кухонний чавунний стояк був замінений на пластиковий, що не було передбачено проектом. Відповідачем причина залиття не була усунена, про що свідчить Акт про залиття квартири від 27.08.2017 року складений Аварійною службою ВОП «Михайлівська», де повторно зафіксовано залиття квартири №16 відповідачем. Відповідач не надав відповідь на вимогу позивача про відшкодування збитків завданих залиттям квартири №16 від 05.09.2017 року. Згідно комерційного кошторису № 947 від 27.07.2017 р., складеним експертом ТОВ «Ай Експерт" О.О. Михайлюк, вартість проведення ремонту квартири позивача становить 20182,00 грн. Згідно додаткового комерційного кошторису від 16.08.2017 р., складеним експертом Болетенюком В.В., додаткова вартість проведення ремонту квартири позивача становить 25354,82 грн. Факт завданої шкоди майну позивача підтверджується даними Акту комісії ВОП «Михайлівська» та Висновку аварійного комісару ТОВ «Ай Експерт». 29.11.2017 року відбулося повторене залиття квартири позивача. 14.12.2017 року комісією ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг» був зафіксований факт залиття квартири [ADDRESS], причиною залиття зазначено вихід з ладу мережі гарячого водопостачання в кв. №20, також в тій квартирі були самовільно проведені роботи без дотримання будівельних норм по переобладнанню інженерних мереж холодного та гарячого водопостачання , що прискорило їх зношення. 08.12.2017 року оцінювачем [PERSON] була проведена оцінка суми ремонтно-відновлювальних робіт, було складено кошторисний розрахунок, відповідно якого загальна вартість будівельних робіт становить 26182,00 грн., тобто загальна сума завданої матеріальної шкоди позивачу становить 71718,82 грн. Позивач звертався до відповідача з пропозицією відшкодувати завдану шкоду у добровільному порядку, проте дане звернення було залишено без задоволення. Позивач також вважала, що йому відповідачем було завдано моральної шкоди, оскільки залиття стало причиною його постійних хвилювань та змусило його купувати різні ліки для стабілізації нервового стану та стану здоров'я. Тому, позивач, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, просив суд стягнути з відповідача відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 71718,82 грн., відшкодування завданої моральної шкоди в розмірі 30000,00 грн. та судові витрати. Ухвалою судді від 20.11.2017 року відкрито провадження у справі. Ухвалою суду від 06.02.2018 року призначено у справі підготовче судове засідання в порядку загального позовного провадження з повідомленням учасників справи. Ухвалою суду від 05.07.2018 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті в загальному позовному провадженні 12.06.2018 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому представник відповідачів проти позову заперечував, вважаючи вимоги позивача необгрунтованими, оскільки акт від 14 грудня 2017 року було складено у неналежній формі та ушкоджень сантехніки у квартирі відповідача виявлено не було, та просив суд відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, крім того, зазначив, що протягом строку експлуатації квартири відповідачем внутрішнє інженерне обладнання з ладу не виходило, жодних аварій не траплялося. 19.06.2018 року до суду надійшла відповідь на відзив, у якій позивач стверджував, що пояснення зазначені у відзиві представника відповідача не спростовують викладених у позовній заяві обставин і правових підстав позову, та просив позов задовольнити у повному обсязі. У судовому засіданні представники позивача позовні вимоги підтримали, просили позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. Представник відповідача проти задоволення позову заперечував з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву. Вислухавши пояснення представників позивача, представника відповідача, вивчивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що позивач є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 27.12.2002 року (а.с. 5). Відповідач є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 07.08.2006 року (а.с. 109). Відповідно Акту комісії ВОП -Михайлівська» від 01.08.2017 року, причиною залиття квартири [ADDRESS] протікання кухонного стояка на з'єднанні в квартирі відповідача, визнано самовільне перепланування відповідачем стояка в кухні, а саме: кухонний чавунний стояк був замінений на пластиковий (а.с. 6). Відповідно Акту про залиття квартири квартири [ADDRESS] від 27.08.2017 року складеного Аварійною службою ВОП «Михайлівська», де повторно зафіксовано залиття квартири №16 відповідачем, за результатами якого було складено дефектний акт огляду майна (а.с. 7-8). Згідно комерційного кошторису № 947 від 27.07.2017 р., складеного експертом ТОВ «Ай Експерт" О.О. Михайлюк, вартість проведення ремонту квартири [ADDRESS] становить 20182,00 грн. (а.с. 12-14). Згідно додаткового комерційного кошторису від 16.08.2017 р., складеного експертом Болетенюком В.В., додаткова вартість проведення ремонту квартири позивача становить 25354,82 грн. (а.с. 10-11). 05.09.2017 року позивач звертався до відповідача із вимогою про відшкодування збитків завданих власнику у зв'язку із залиттям квартири, яка залишена відповідачем без розгляду (а.с. 19-20). 14.12.2017 року комісією ТОВ «Індустріальний будівельний холдинг» був зафіксований факт залиття квартири [ADDRESS], причиною залиття зазначено вихід з ладу мережі гарячого водопостачання в кв. №20, також було самовільно проведені роботи без дотримання будівельних норм по переобладнанню інженерних мереж холодного та гарячого водопостачання, що прискорило їх зношення (а.с. 39). Відповідно Звіту №73/17 від 08.12.2017 року про визначення розміру майнової шкоди, складеного оцінювачем [PERSON], розмір майнової шкоди становить 32647,00 грн. (а.с. 44-48, 52-60). Відповідно зведеного кошторисного розрахунку ремонтно-відновлювального ремонту у квартирі [ADDRESS], загальна вартість будівельних робіт становить 26886,00 грн. (а.с. 50-51). Отже, на основі наданих доказів судом встановлено, що загальна сума завданої матеріальної шкоди позивачу становить 71718,82 грн. Відповідно до п. 1.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17 травня 2005 року (далі - Правила), повноваження органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування у сфері житлово-комунальних послуг; регулювання відносин у сфері житлово-комунальних послуг; порядок доступу до житла та іншого володіння для ліквідації аварій, проведення оглядів технічного стану, перевірки показів засобів обліку; права та обов'язки споживачів, виконавців, виробників; оформлення претензій споживачів до виконавців; порядок укладання договорів у сфері житлово-комунальних послуг визначаються згідно із Законом України «Про житлово-комунальні послуги». Відповідно до п. 2.3.6. Правил у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). Відповідно до додатку 4 до п. 2.3.6 Правил акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) складається комісією у складі: головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика), представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету; в якому описується, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено; з зазначенням причини залиття, аварії, що трапилась на системі ЦО, ГВС, (чітко зазначити причини, а саме несанкціоноване втручання мешканців кв. у роботу системи); акт повинен містити висновки і рекомендації комісії (надаються висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін.); члени комісії повинні підписати акт та з актом повинні бути ознайомлені мешканці квартир, які його також підписують. Зважаючи на вищевикладене, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів в їх сукупності, враховуючи обставини, на які посилається відповідач як на підставу відмови у задоволенні позову, не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні, оскільки не ґрунтуються на належних, допустимих і достовірних доказах, суд приходить до висновку, що залиття квартири позивача, про яке зазначено в актах ВОП "Михайлівська" ТОВ "Індустріальний будівельний холдинг" сталося з вини відповідача. Правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (ч. 1 ст. 316 ЦК України). Частиною 1 ст. 317 ЦК України передбачено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватися моральних засад суспільства (ч. 1 та ч. 2 ст. 319 ЦК України). Згідно ч. 1 ст. 322 ЦК України, власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 1 та ч. 2 ст. 1166 ЦК України). Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного суду України від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» передбачено, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. За змістом ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, беручи до уваги Звіт №73/17 від 08.12.2017 року, комерційний кошторис № 947 від 27.07.2017 року разом з додатковим комерційний кошторисом від 16.08.2017 року, складені експертом ТОВ «Ай Експерт" О.О. Михайлюком, судом встановлено, що залиття квартири [ADDRESS] сталося з вини відповідача, чим завдано позивачу матеріальну шкоду, тому суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в частині стягнення з відповідача суми заподіяної матеріальної шкоди в розмірі 71718,82 грн. Щодо позовних вимог в частині стягнення з відповідача моральної шкоди в сумі 30000,00 грн., то дані позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Згідно ч. 2 1 ст. 23 ЦК України, моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб (п. 3 Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»). Відповідно до ч. 1 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Згідно ч. 2 ст. 23 ЦК України, моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування (ч. 4 ст. 23 ЦК України). Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті (ч. 1 ст. 1167 ЦК України). Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості (п. 9 Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»). При визначені розміру моральної шкоди, суд враховує, що залиття квартири порушило нормальні умови проживання позивача та стало причиною її постійних хвилювань, змусило її купувати різні ліки для стабілізації нервового стану та стану здоров'я, а тому, позовні вимоги про стягнення моральної шкоди з відповідача підлягають частковому задоволенню, а саме в розмірі 3000,00 грн. Згідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 77 ЦПК України , належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Згідно до ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Разом з тим, відповідачем суду не надано жодних належних та допустимих доказів у заперечення позовних вимог, не здобуто таких доказів і в ході судових засідань. Отже, даючи юридичну оцінку наданим по справі доказам, беручи до уваги Звіт №73/17 від 08.12.2017 року, складений оцінювачем [PERSON], комерційний кошторис № 947 від 27.07.2017 року разом з додатковим комерційний кошторисом від 16.08.2017 року, складені експертом ТОВ «Ай Експерт" О.О. Михайлюком, судом встановлено, що залиття квартири [ADDRESS] сталося з вини відповідача, чим завдано позивачу матеріальну шкоду, тому суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в частині стягнення з відповідача суми заподіяної матеріальної шкоди в розмірі 71718,82 грн., крім того, з вини відповідача позивачу завдано моральну шкоду, яка має бути відшкодована відповідачем, а отже позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідачів на користь позивача підлягає солідарному стягненню судовий збір в розмірі 2944,80 грн. Враховуючи викладене,

Outcome: partial