Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-11 00:00:00

17 жовтня 2017 року заявник [PERSON] в особі представника- адвоката Сугоняко Ю.П. звернувся до суду з даною заявою, у якій просить суд: - встановити факт незаконного розповсюдження відео з зображення [PERSON] на офіційній веб-сторінці Youtube користувачем під логіном «[INFO]» у всесвітній інтернет-мережі на сторінці відеохостингу [INFO]; під логіном «[INFO]» у всесвітній інтернет-мережі на сторінці відеохостингу [INFO]; -встановити факт розповсюдження недостовірної інформації щодо [PERSON] на офіційній веб-сторінці Youtube під логіном «[INFO]» у всесвітній інтернет-мережі на сторінці відеохостингу [INFO] . В обґрунтування заявлених вимог зазначив наступне. Від імені користувача облікового запису відеохостингу Youtube було розміщено два відеоролика з зображенням заявника [PERSON] на сторінках [INFO] (акаунт «[INFO]») та [NUMBER] (акаунт «[INFO]»), на що заявник своєї згоди не давав. На сторінці [INFO] (акаунт «[INFO]») розміщено інтерв`ю невідомої особи, яка називає ім`я [PERSON] та повідомляє про нього недостовірну інформацію, яка вже була предметом дослідження Бориспільським міськрайонним судом Київської області у справі 359/2018/17. Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04 серпня 2017 року по справі 359/2018/17, яке набрало законної сили 15.08.2017р., встановлено факт незаконного розповсюдження відео з зображенням [PERSON] на інших сторінках Youtube , встановлено факт розповсюдження недостовірної інформації на інших сторінках в інтернеті. Вказує, що без згоди заявника названо його прізвище та ім`я у коментарях до відео та розміщено щодо нього інформацію, що не відповідає дійсності. Вказані відеоролики містять зображення, сцени на яких принижують честь та гідність та ділову репутацію заявника, приносять йому моральні страждання. За весь період розміщення відео, розміщених за адресою: [INFO] було здійснено 795 перегляди цього відео, за адресою: [INFO] було здійснено 18 800 перегляди, а за адресою: [INFO] було здійснено 46 450 перегляди, що свідчить про розповсюдження відео необмеженому колу осіб. 31 липня 2016 р. користувачем облікового запису "[INFO]", за адресою: [INFO] було опубліковано відеоролик:«[INFO], [INFO] власник облікового запису "[INFO]" розмістив за адресою: [INFO] відео інформацію:«[INFO], а [INFO] власник облікового запису "[INFO]" розмістив за адресою: [NUMBER] інформацію: «[INFO] ». Розміщені на сторінках відеохостингу відео з зображенням заявника з коментарями наводять користувачів веб-сайту на думку, що останній не дотримується законів, каже неправду, порушує принципи моралі, загальновизнані правила співжиття; формує негативне уявлення у громадян та в суспільстві в цілому про заявника. Зазначає, вказана інформація є недостовірною та ганьбить його гідність, честь і ділову репутацію. Оскільки йому не вдалося встановити, ким була поширена ця інформація, заявник просить суд встановити факт незаконного розповсюдження відео з зображенням [PERSON] на офіційній веб-сторінці Youtube та факт розповсюдження недостовірної інформації щодо нього.( а.с.1-8). У судовому засіданні заявник [PERSON] та його представник адвокат Сугоняко Ю.П. у судовому засіданні підтримали заяву та просили її задовольнити в повному обсязі. Заявник [PERSON] додатково пояснив, що обставини, про які йдеться на поширених відеозаписах були предметом судового розгляду, провадження щодо нього в адміністративній справі було закрито. Водночас, на поширених відеозаписах його звинувачують у керуванні транспортним засобом в нетверезому стані, порушуючи принцип невинуватості, порушуючи його приватне право. Він має доньку, приймає участь в одній церковній общині, а поширена інформації ганьбить його, принижує його гідність, ділову репутацію. Він звертає увагу, що відео не мітить доказів того, що він керував транспортним засобом, оскільки його підвозила додому дівчина його друга, а він лише сів за кермо, щоб припаркувати машину. Вважає, що його спровокували сплановані дії так званих активістів, які його переслідували, знімали без його згоди. Суд, заслухавши пояснення заявника та представника заявника, дослідивши письмові докази по справі, прийшов до висновку, що заява підлягає задоволенню повністю. Згідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Відповідно до ч.2 ст. 315 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Встановлено, відповідно до п. 14 Умов використання сервісами Youtube, що діяли на момент виникнення спірних правовідносин, будь-який позов або спір між користувачем та YouTube, що частково або повністю виникає на підставі Послуги, вирішується виключно судом відповідної юрисдикції в окрузі Санта-Клара, штат Каліфорнія [Santa Clara County, California]. Ці Умови користування, разом з Політикою конфіденційності, що розміщена за посиланням [INFO], та будь- якими іншими правовими умовами, що публікуються YouTube у Послузі, становлять вичерпну домовленість стосовно Послуги між користувачем та YouTube . Відповідно п. 10 Умов користування сервісів Youtube власник акаунту безпосередньо підтверджує, що Youtube не несе відповідальності за контент або наклепницькі, образливі чи протизаконні дії будь-яких третіх осіб і що власник акаунту повністю несете ризик завдання шкоди або збитків у зв`язку з вищезазначеним. Процедура розгляду запитів видалення контенту з сервісу Youtube розміщено за адресою: [INFO], яка передбачає інформування користувача про запит на видалення. Разом з тим, у розділі «Інші правові проблеми» Правил безпеки сервісу Youtube, зазначено, що видалення контенту з сервісу Youtube відбувається за ухвалою суду. За інформацією з сайту Google - Компанія Google має представництво в Україні за адресою: вул. Сагайдачного, 25 В, м. Київ . 04070, Україна, та надає свої сервіси з сайту [INFO]. Судом встановлено, від імені користувача облікового запису відеохостингу Youtube було розміщено відеоролики з зображенням [PERSON] на сторінках [INFO] (акаунт «[INFO]») [INFO] «[INFO] та [INFO] (акаунт «[INFO]») [INFO]:«[INFO]», а також на сторінці [INFO] (акаунт «[INFO]») [INFO] розміщено інтерв`ю невстановленої особи під назвою «[INFO]», яка називає ім`я [PERSON] та повідомляє про [PERSON] негативну, жодним чином не підтверджену інформацію (а.с. 18-23). Як зазначив заявник у своїй заяві, він та його представник адвокат Сугоняко Ю.П . намагалися встановити власників зазначених акаунтів та відповідно осіб, які виклали відеороліки та вказану інформацію в сервісі Youtube у мережі Інтернет. Так, згідно інформації, наданої директором ТОВ «ГУГЛ» від 19.12.2017 за № 08-12/17-4 (а.с.39), ТОВ « ГУГЛ» не займається адмініструванням сервісу Youtube, ТОВ «ГУГЛ» не є реєстратором доменного імені Youtube.com та не є власником веб-сайту https://www.voutube.com. Працівники ТОВ «ГУГЛ» не мають технічної можливості надати сприяння у блокуванні каналів сервісу Youtube. Відповідно до умов використання сервісу Youtube, опублікованих на сайті https://www.voutube.com/static?gl=UA@template=terms, вказаний сервіс надається американською компанією Youtube LLC( адреса: 901 Черрі Авеню, Сан Бруно, СА 94066, США). Крім того, з листа ГУ НП в Харківській області від 18.02.2019 за № 3аз/119/05/28-2019 (а.с.141) встановлено, що у ГУ НП в Харківській області існує лише один офіційний Youtube канал « ГУ Національної поліції в Харківській області» (https://www.voutube.com/user/Police Kharkov), яким керує відділ комунікації ГУНП в Харківській області і на який завантажуються лише відео з інформацією про роботу працівників поліції. Відділом комунікації на офіційному Youtube каналі ГУНП зазначені відео не публікувалися. Таким чином, достовірних даних про власника веб-сайту та осіб, які виклали в Youtube в мережі Інтернет вище викладені відео та інформацію, заявник отримати не зміг і такі особи ним не встановлені. Не встановлено цих обставин і під час судового розгляду. Суд приходить до висновку, що поширена вищезазначена інформація не є оціночним судженням, а є фактичними твердженнями про ті чи інші події, які суд визнає недостовірними та негативними щодо заявника, оскільки через такі твердження складається явно негативна думка про заявника, як про людину. Так, у наведених відеозображеннях та інформації, які були поширені в Youtube у мережі Інтернет містяться висловлювання щодо заявника в принизливій та образливій формі, яка по суті є звинуваченням у порушені норм чинного законодавства, що заявник не дотримується законів, каже неправду, порушує принципи моралі, загальновизнані правила співжиття. Як вбачається з постанови Апеляційного суду Харківської області від 28 грудня 2016 року у справі № 638/12709/16-п, постанову Дзержинського районного суду м.Харкова від 12.10.2016 року щодо притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 130 КУпАП по справ № 638/12709/16-п скасовано. Провадження по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.130 КУпАП у відношенні [PERSON] закрито на підставі вимог п.7 ст.247 КУпАП у зв`язку зі збігом строку, передбаченого ст.38 КУпАП (а.с. 24-27). При цьому суд звертає увагу, що будь-які дані, докази, які їх підтверджують, та які б доводили викладені в відеозображеннях факти щодо заявника [PERSON] , у самих відео не зазначені та в ході судового розгляду не встановлені. Крім того, як вбачається з долучених до заяви доказів, на дату опублікування вищезазначених відеоматеріалів та інформації та станом на день розгляду справи, будь-яких інших судових рішень, які набрали законну силу, про визнання вини [PERSON] за ст.130 КУпАП відсутні. Також встановлено, що у порушення вимог ст.ст.307,308 ЦК України, заявник [PERSON] був знятий на відео як приватна особа та згоди на розповсюдження відео з його зображенням не було отримано. Відповідно до ч. 1 ст. 307 ЦК України фізична особа може бути знята на фото-, кіно-, теле- чи відео плівку лише за її згодою. Згода особи на знімання її на фото-, кіно-, теле- чи відеоплівку припускається, якщо зйомки проводяться відкрито на вулиці, на зборах, конференціях, мітингах та інших заходах публічного характеру. Частиною 1 ст. 308 ЦК України передбачено, що фотографія, інші художні твори, на яких зображено фізичну особу, можуть бути публічно показані, відтворені, розповсюджені лише за згодою цієї особи, а в разі її смерті - за згодою осіб, визначених частиною четвертою статті 303 цього Кодексу. Суд визнає, що поширена в Youtube в мережі Інтернет негативна, жодним чином не підтверджена, а отже, недостовірна інформація ганьбить гідність, честь та ділову репутацію заявника, приносять йому моральні страждання. Вказані відео та інформація, їхнє поширення порушує особисті немайнові права заявника. Частиною четвертою статті 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. Згідно до ч. 1 ст. 275 ЦК України, фізична особа має право на захист свого особистого немайнового права від протиправних посягань інших осіб. Захист особистого немайнового права здійснюється способами, встановленими главою 3 цього Кодексу. Відповідно до статті 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. У відповідності до вимог статті 277 ЦК України, визначено що, фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Згідно роз`яснень, наведених у пункті 13 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27 лютого 2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» , відповідно до абзацу третього частини четвертої статті 277 ЦК судовий захист гідності, честі та ділової репутації внаслідок поширення про особу недостовірної інформації не виключається і в разі, якщо особа, яка поширила таку інформацію, невідома (наприклад, при направленні анонімних або псевдонімних листів чи звернень, смерті фізичної особи чи ліквідації юридичної особи, поширення інформації в мережі Інтернет особою, яку неможливо ідентифікувати, тощо). У такому випадку суд вправі за заявою заінтересованої особи встановити факт неправдивості цієї інформації та спростувати її в порядку окремого провадження. Така заява розглядається за правилами, визначеними розділом IV ЦПК. У разі доведеності обставин, на які посилається заявник, суд лише констатує факт, що поширена інформація є неправдивою, та спростовує її. При цьому тягар доказування недостовірності поширеної інформації покладається на заявника, який несе витрати, пов`язані з її спростуванням. Встановлення такого факту можливо лише у тому разі, коли особа, яка поширила недостовірну інформацію, невідома. Відповідно до роз`яснень, наведених у пункті 15 вищевказаної Постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27 лютого 2009 року, недостовірною інформацією вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Згідно з частиною третьою статті 277 ЦК України негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного (презумпція добропорядності). Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації. Оскільки розповсюдження відео з зображенням заявника та розповсюдження недостовірної інформації щодо нього мало місце в Youtube у мережі Інтернет особами, які неможливо ідентифікувати, суд вважає необхідним встановити факт незаконного розповсюдження цих відео та недостовірності цієї інформації та спростувати її, оскільки спростування такої інформації в інший спосіб є неможливим. На підставі викладеного,

Outcome: approved