Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-20 00:00:00

Позивач подав до суду позовну заяву до [PERSON] про відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення, яку мотивував таким. Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» є суб`єктом господарювання, що здійснює підприємницьку діяльність з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та передачу електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами на території Київської області. Відповідач є споживачем електричної енергії за особовим рахунок № [NUMBER], який відкрито за адресою: [ADDRESS] . Договір про користування електричною енергією укладено між сторонами 01.04.2000. Паперовий примірник даного договору у позивача не зберігся. Відповідач є споживачем електричної енергії від мереж ПрАТ «Київобленерго» та ним неодноразово проводилися перерахування грошових коштів за спожиту електричну енергію (згідно особового рахунку), таким чином між енергопостачальником та споживачем є зобов`язання. Відповідно до п. 48 Правил користування електричною енергією для населення споживач несе відповідальність згідно з законодавством за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електроенергії без приладів обліку. 17 лютого 2018 року при проведенні технічної перевірки представниками Позивача на об'єкті споживача за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення ст. 27 Закону України "Про електроенергетику" та п. 48 ПКЕЕН, що виразилося: розкрадання електричної енергії шляхом безоблікового використання електричної енергії. Змонтовано відгалуження на вводному проводі перед електролічильником та встановлено безоблікову розетку. На підставі п. 53 ПКЕЕ виявлене порушення було зафіксовано в Акті про порушення ПКЕЕН №К039046. Вказане порушення вчинене прихованим способом, про що свідчить характеристика виявленого порушення, а також схема електропостачання споживача, наведена в Акті та фото фіксація порушення, що є додатком до даного акту. Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення повідомили представника споживача Плотник Л.М. про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. В свою чергу представник споживача, в присутності якого було складено акт про порушення, підписав складений акт без зауважень та пропозицій. Акт про порушення № К039046 від 17.02.2018 р. було складено коректно, оскільки, його підписали три представника енергопостачальника та представник споживача. В акті чітко вказано скоєне правопорушення, а також оформлено схему електропостачання споживача. Згідно п. 53 ПКЕЕН Акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як із трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом. Визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН визначається Методикою, яка затверджена постановою Національної комісії електроенергетики України (НКРЕ) від 04.05.2006 № 562 з наступними змінами та доповненнями (далі -Методика). Відповідно до п. 3.3. Методики розрахунок завданих енергопостачальнику збитків здійснюється: - За добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; - За кількістю днів; - За тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який розраховується розмір вартості не облікованої енергії. Згідно п 3.5. Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 5 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне доб.с.п. підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики: W доб.с.п. = Р с.п. * t вик.с.п., де Рс.п. - потужність самовільного підключення; t вик.с.п. - час використання самовільного підключення протягом доби. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год. 14.03.2018 відбулося засідання комісії по розгляду акту № 039046 від 17.02.2018 про порушення Правил користування електричною енергією у споживача. Споживач належним чином заздалегідь повідомлений (не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії ) про час і дату розгляду Акта, на засідання комісії не з`явився. Натомість на засіданні комісії з`явилася [PERSON] , яка надала комісії копію договору оренди будинку, який розташований за адресою: [ADDRESS] , та який належить споживачу [PERSON] В протоколі №005 засідання комісії [PERSON] власноручно зазначила: «Коли я в`їжджала в будинок, ніяких змін не проводила з проводкою, розетка уже була (ту яку признали безобліковою) хазяйка про розетку ніякої інформації не надала. Являюся матір`ю одиначкою неповнолітніх дітей». Комісією було прийнято рішення перенести засідання комісії на 21.03.2018 для консультації із юридичним відділом. Результатом засідання комісії з розгляду Акта №К039046 від 17.02.2018 р., яке відбулося 25 04.2018 , стало рішення про те, що виявлене порушення ПКЕЕН підпадає під пп. 5 п.3.1 Методики (самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку). Акт підлягає розрахунку згідно з п. 48 ПКЕЕН, п. 3.1.5. Методики з урахуванням я перерахунку пропускної здатності мережі: алюміній 2,5 мм. кв. за період 1095 днів з 09.02.2015 по 17.02.2018 року та по тарифах, що діяли протягом періоду порушення. Споживач належним чином заздалегідь повідомлений (не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії) про час і дату розгляду Акта, на засідання комісії не з`явився, представника не направив. Оформлене протоколом рішення комісії, прийняте за результатом розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією, станом на час подачі позовної заяви є чинним і за своєю правовою природою є обов`язковим для виконання ненормативним актом актом індивідуальної дії). Період днів порушення 1095 при визначенні обсягу недооблікованої електричної енергії було застосовано відповідно до абз.2 пп. а п.3.3. Методики, відповідно до якого врегульовано, що якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Відповідно до Методики на підставі зазначеного Акту про порушення ПКЕЕН та протоколу засідання комісії по розгляду актів про порушення Правил користування електроенергією №019 від 25.04.2018 року, було визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 41718,55 грн. Таким чином, сума збитків, завданих позивачу внаслідок порушення відповідачем ПКЕЕН, зафіксованого в Акті №К039046 від 17.02.2018 р. становить 41718,55 грн. Копію протоколу №019 від 25.04.2018 разом із повідомленням про оплату по Акту про порушення ПКЕЕН №К039064 від 17.02.2018 цінним листом з описом було направлено на адресу споживача [PERSON] . Згідно з п. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. В свою чергу ст. 1192 цього ж Кодексу передбачено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. На день подачі позову до суду від відповідача жодних заяв та скарг на адресу ПрАТ «Київобленерго» не надходило, що свідчить про повну згоду із виявленим порушенням та розміром завданих збитків. Майнова шкода в розмірі 41718,55 грн. відповідачем не відшкодована, тому ПрАТ «Київобленерго» вимушене звернутися до суду за захистом своїх порушених законних прав та інтересів. Позивач просив стягнути з відповідача на користь позивача суму збитків, завданих внаслідок порушення ПКЕЕН в розмірі 41 718 грн 55 коп. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 762 грн. Ухвалою суду від 17 жовтня 2019 року було залучено співвідповідачем по справі [PERSON] . У судове засідання представник позивача не з`явився, подав клопотання про розгляд справи без його участі у зв`язку із встановленим карантином. Позовні вимоги підтримував у повному обсязі та просив їх задовольнити. У судове засідання відповідач [PERSON] та його представник [PERSON] не з`явились, подали клопотання про розгляд справи без їхньої участі, проти позову заперечували. У попередньому судовому засіданні відповідач та його представник вказували, що [PERSON] не може бути відповідачем у справі та не несе відповідальності за порушення ПКЕЕН, оскільки вказаний будинок він здавав в оренду [PERSON] , про що було оформлено договір оренди 15 вересня 2017 року. У судове засідання відповідачка [PERSON] не з`явилась, хоча про дату, час та місце розгляду справи в силу ст. 128-13 ЦПК України вважається повідомленою належним чином, шляхом розміщення оголошення про виклик на офіційному веб-сайті судової влади України. Відзив на позов, заперечення проти позову, клопотання про відкладення розгляду справи від відповідачки до суду не надходили. Свідок [PERSON] у судовому засіданні від 23 червня 2020 року показала, що вона на даний час є дружиною [PERSON] , раніше проживала з ним у цивільному шлюбі. Може підтвердити, що з 2017 року [PERSON] орендувала будинок, що за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211, рішення Ради суддів України від 17 березня 2020 року № 19 та з метою запобігання виникненню та поширенню гострих респіраторних захворювань та коронавірусу СОVID-19, а також у зв`язку із тим, що Кабінет Міністрів України продовжив дію карантину до 31 серпня 2020 року, про що ухвалено відповідне рішення прийняте на засіданні Уряду 22 липня 2020 року, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін. Заслухавши пояснення представника позивача, відповідача [PERSON] , представника відповідача [PERSON] , свідка [PERSON] , дослідивши письмові докази, суд вважає, що позов підлягає до задоволення частково, виходячи із такого. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що мати відповідача [PERSON] - [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 29 січня 2014 року (а.с. 107 т. 1). Згідно Свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 10 липня 2009 року та Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 23262092 (а.с. 111 т. 1), домоволодіння по [ADDRESS] , належали на праві приватної власності [PERSON] . Згідно Свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 01 квітня 2013 року та Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 1843183 від 01 квітня 2013 року (а.с. 112, 113 т. 1), земельна ділянка по [ADDRESS] належали на праві приватної власності [PERSON] . Згідно довідки Ржищівської міської державної нотаріальної контори № 32/01-16 від 05 жовтня 2018 року, єдиним спадкоємцем, що прийняв спадщину після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , є син - [PERSON] . Свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно ще не видавалися (а.с. 114 т. 1). Брат позивача [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 23 серпня 2018 року (а.с. 108 т. 1). Відповідно до ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Відповідач є споживачем електричної енергії за особовим рахунком № [NUMBER], який відкрито за адресою: [ADDRESS] . Договір про користування електричною енергією укладено між ПАТ "Київобленерго" та [PERSON] , проте паперовий примірник договору не зберігся. Відповідно до абз. 1 ст. 26 Закону України "Про електроенергетику" споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Відповідно до абз 4, 5 ст. 26 Закону України "Про електроенергетику" споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. Таким чином, згідно із зазначеними нормами закону споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією, якщо вони фактично користувалися ними. Факт відсутності договору між постачальником та споживачем сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від відповідальності у повному обсязі. Зазначений правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 26.09.2018 у справі № 750/12850/16-ц, провадження № 61-11107св18. Разом із тим, згідно договору оренди будинку від 15 вересня 2017 року, [PERSON] передав в оренду у строкове платне користування [PERSON] будинок за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 89 кв.м., строк оренди складає 8 місяців. Розмір місячної орендної плати складає 1 000 грн. (а.с. 13-18 т. 1). 17 лютого 2018 року, тобто в період оренди житлового будинку [PERSON] , представниками ПрАТ "Київобленерго" було складено акт про порушення № К039046, в якому встановлено порушення п. 48 Правил користування електричною енергією, а саме шляхом безоблікового використання електричної енергії, змонтовано відгалуження на ввідному проводі перед електричним лічильником та встановлено безобліковану розетку. За результатами проведеного засідання комісії по розгляду Акту про порушення, ПрАТ «Київобленерго» було складено Протокол № 019 засідання комісії по розгляду Акту № 039046 від 17 лютого 2018 року про порушення ПКЕЕ від 25 квітня 2018 року та здійснено розрахунок на підставі пп. 5 п. 3.1. Правил та Методики, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006 року № 562, заподіяних енергопостачальнику по акту № К039046 за не обліковану електричну енергію в сумі 41 718,55 грн., про що направлено повідомлення про оплату за березень 2018 року від 30 березня 2018 року [PERSON] (а.с. 6 -11, 19, 25-31 т. 1). Відносини між громадянами (споживачами електричної енергії) та енергопостачальником регулюються Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою КМУ № 5 357 від 26.07.1999. У п. 1 ПКЕЕН зазначається, що ці Правила регулюють відносини між побутовими споживачами та енергопостачальником. Згідно п. 2 ПКЕЕН, побутовий споживач - це фізична особа, яка використовує електричну енергію для задоволення власних побутових потреб на підставі договору про користування електричною енергією з постачальником. За змістом положень ч. ч. 1, 2, 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Відповідно до п. п. 18, 19, 22 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено, що продавець - суб`єкт господарювання, який згідно з договором реалізує споживачеві товари або пропонує їх до реалізації; продукція - будь-які виріб (товар), робота чи послуга, що виготовляються, виконуються чи надаються для задоволення суспільних потреб; споживач - фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. Судом встановлено, що станом на час складання акту про порушення № 039046 від 17 лютого 2018 року та нарахування шкоди в розмірі 41 718 грн. 55 коп., [PERSON] виступала перед ПрАТ "Київобленерго" як споживач, оскільки на підставі договору оренди будинку від 15 вересня 2017 року використовувала електричну енергію для задоволення власних побутових потреб. Даний факт підтверджується показаннями свідка [PERSON] та письмовим доказом по справі: договір оренди будинку від 15 вересня 2017 року (а.с. 13-17 т. 1). Отже, [PERSON] на час виникнення спірних правовідносин не являвся споживачем послуг електропостачання, а тому не може нести відповідальність за порушення ПКЕЕН. Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України, зокрема цивільну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення правил користування енергією, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Відповідно до п. 48 Правил користування електричною енергією для населення споживач несе відповідальність згідно з законодавством за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електроенергії без приладів обліку. Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до змісту положень ст. 1166 ЦК України, майнова шкода завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до положень п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» № 6 від 27.03.1992 року, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суд бере до уваги, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок. Крім того, за результатами проведеного засідання комісії по розгляду вказаного вище Акту про порушення, ПрАТ «Київобленерго» було складено Протокол № 005 від 14 березня 2018 року, у якому містяться пояснення [PERSON] , яка була присутня при складанні акту та протоколу, з яких встановлено, що під час в`їзду в будинок вона не проводила ніяких змін щодо електроенергії, розетка, яка визнана безобліковою, вже була, власник пояснень не надав. Проте, суд критично оціонює такі пояснення [PERSON] , оскільки нею на надано будь-яких доказів про виявлені порушення під час споживання електричної енергії. Судом встановлено, що внаслідок неправомірних дій відповідача [PERSON] , яка була фактичним споживачем послуг електропостачання, а саме: безоблікового використання електричної енергії, змонтовано відгалуження на ввідному проводі перед електричним лічильником та встановлено розетку, поза приладом обліку, позивачу завдано шкоду. За таких обставин суд вважає, що позовні вимоги ПрАТ "Київобленерго" до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої порушенням Правил користування електричною енергією в сумі 41 718,55 грн., нараховану ПрАТ "Київобленерго" згідно протоколу № 019 від 25 квітня 2018 року комісії по розгляду акту № 039046 від 17 лютого 2018 року, є обґрунтованими, підтверджуються належними доказами, а тому підлягають задоволенню. Що стосується позовних вимог ПрАТ "Київобленерго" до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої порушенням Правил користування електричною енергією в сумі 41 718,55 грн., то така вимога задоволенню не підлягає, оскільки [PERSON] фактично не був споживачем послуг електропостачання, а тому відповідальності за порушення ПКЕЕН нести не повинен. Оскільки позивачем при подачі позову сплачено судовий збір у розмірі 1 762 грн, позовні вимоги задоволено частково, а саме: лише щодо одного відповідача, проте розмір стягнення не змінився, тому відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача [PERSON] слід стягнути на користь позивача судовий збір в сумі 1 762 грн. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не проводилось.

Outcome: partial