Jurisdiction: civil
Date: 2016-01-19 00:00:00

У жовтні 2015 року до Московського районного суду м. Харкова звернувся\~[PERSON] з позовними вимогами до\~Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Надра», треті особи Товариство з обмеженою відповідальністю «УКГ» та Товариство з обмеженою відповідальністю «УКГ ФІНАНС» про визнання неправомірними дій ПАТ «КБ «Надра» по передачі персональних даних [PERSON] та відомостей, щодо нього, що становлять банківську таємницю; заборонити ПАТ «КБ «Надра» передавати персональні дані [PERSON] та відомостей, щодо нього, що становлять банківську таємницю будь-яким третім особам, крім випадків передбачених законодавством України; визнати дії ПАТ «КБ «Надра» такими що здійснені з використанням нечесної підприємницької практики; стягнути з ПАТ «КБ «Надра» на користь [PERSON] моральну шкоду у розмірі 3000 грн. Представник позивача в судовому засіданні підтримав свої позовні вимоги, просить суд їх задовольнити в повному обсязі. Відповідач ПАТ «КБ «Надра» в судове засідання не зявився, про час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином, надав суду письмові заперечення, проти задоволення позову заперечує. Вважає свої дії по передачі персональних Відповідача третім особам ТОВ «УКГ» та ТОВ «УКГ ФІНАНС» правомірними та здійсненими на підставі умов Договору про комплексне банківське обслуговування. Також, просив суд розглядати дану справу без його участі. Треті особи ТОВ «УКГ» та ТОВ «УКГ ФІНАНС» в судове засідання не зявилися, про час та місце проведення судового засідання повідомлені належним чином, суду письмових заперечень не надали. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. 25.04.2007 р. між позивачем та відповідачем було укладено кредитний договір, в межах якого банком було відкрито поточний (картковий) рахунок № 78336664 та поточний (накопичувальний) рахунок № 123676. [PERSON] до рішення Конституційного суду України від 10 листопада 2011 року по справі N 1-26/2011, Конституційний Суд України дійшов висновку, що положення Закону (закон "Про захист прав споживачів"), які є предметом офіційного тлумачення у справі, спрямовані на захист прав споживачів кредитних послуг та збалансування цих прав з іншими суспільними цінностями, що захищаються публічною владою. Тому в аспекті конституційного звернення положення пунктів 22, 23 статті\~1, статті\~11 Закону "Про захист прав споживачів"\~у взаємозв'язку з положеннями частини четвертої\~статті 42 Конституції України\~слід розуміти так, що їх дія поширюється на правовідносини між кредитодавцем та позичальником (споживачем) за договором про надання споживчого кредиту, що виникають як під час укладення, так і виконання такого договору. Таким чином, вимоги\~закону "Про захист прав споживачів"\~розповсюджуються на всі правовідносини, що діють між сторонами, як при підписанні кредитного договору так і впродовж всього строку його дії. [PERSON] до ч. 3\~ст. 11 закону "Про захист прав споживачів", кредитодавець не має права вимагати від споживача відомостей, які не стосуються визначення його платоспроможності та не є необхідними для надання споживчого кредиту. Персональні дані, одержані від споживача або іншої особи у зв'язку з укладенням та виконанням договору про надання споживчого кредиту, можуть використовуватися виключно для оцінки фінансового стану споживача та його спроможності виконати зобов'язання за таким договором. Фінансові установи несуть відповідальність за порушення прав споживачів у сфері захисту персональних даних згідно із законом. Крім того, відповідно до положень\~ст. 60 закону "Про банки та банківську діяльність", інформація щодо діяльності та фінансового стану клієнта, яка стала відомою банку у процесі обслуговування клієнта та взаємовідносин з ним чи третім особам при наданні послуг банку і розголошення якої може завдати матеріальної чи моральної шкоди клієнту, є банківською таємницею. Банківською таємницею, зокрема, є відомості про банківські рахунки клієнтів, у тому числі кореспондентські рахунки банків у Національному банку України; операції, які були проведені на користь чи за дорученням клієнта, здійснені ним угоди; фінансово-економічний стан клієнтів. [PERSON] до п. 1 ч. 1\~ст. 61 вказаного закону, банки зобов'язані забезпечити збереження банківської таємниці шляхом обмеження кола осіб, що мають доступ до інформації, яка становить банківську таємницю. [PERSON] до п. 1.4. Правил зберігання, захисту, використання та розкриття банківської таємниці», що затверджені\~Постановою Національний банк від 14.07.2006, № 267, банки зобов'язані за погодженням з клієнтом відображати в договорах, що укладаються між банком і клієнтом, застереження щодо збереження банківської таємниці та відповідальності за її незаконне розголошення або використання. Підставами для обробки персональних даних є\~згода суб'єкта персональних даних на обробку його персональних даних\~(п.1 ч.1 ст. 11 Закону України «Про захист персональних даних»). Поширення персональних даних передбачає дії щодо передачі відомостей про фізичну особу\~за згодою суб'єкта персональних даних\~( ч.1 ст. 14\~Закону України «Про захист персональних даних»). Судом встановлено,\~що Позивач не надавав Відповідачу свою згоду на передачу своїх персональних даних\~та відомостей, що становлять банківську таємницю\~третім особам.\~Надані Відповідачем документи до його заперечень проти позову даний факт не спростовують. Суд не бере до уваги заперечення Відповідача щодо правомірності передачі персональних даних Позивача третім особам (ТОВ «УКГ», у звязку з укладанням Договору доручення № 146/05/УК-2014 від 20.05.2014 р. та ТОВ «УКГ ФІНАНС», у звязку з укладанням Договору про надання юридичних послуг № 02/04-15 від 02.04.2015 р.), так як, на його думку, це прямо передбачено п. 4.1.28 Договору про комплексне банківське обслуговування, що був укладений між банком та Позивачем, оскільки такі доводи ПАТ «КБ «Надра» не підтверджені належними та допустимими доказами. [PERSON] до ч. 1\~ст. 638 ЦК України\~договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. [PERSON] до п. 18.2 Договору про комплексне банківське обслуговування, наданого відповідачем до суду, умови Договору є публічними і Клієнт погоджується з ними, підписуючи Анкету на придбання продукту Банку. Згідно п. 18.3. Договору про комплексне банківське обслуговування клієнт на момент підписання Анкети на придбання продукту Банку з Тарифами банку ознайомлений та погоджується. Враховуючи зазначені положення Договору про комплексне банківське обслуговування та\~ст. 638 ЦК України, такий договір є укладеним з моменту підписання анкети клієнта. Проте відповідачем не надано до суду Анкети клієнта, підписаної Позивачем. Суд погоджується з твердженням Позивача, що повідомлення, яке міститься в матеріалах справи не є належним доказом укладення договору позивачем з банком, оскільки підтверджує лише факт повідомлення позивача з боку банку про відкриті на його ім'я рахунки. Зазначена правова позиція узгоджується з правовою позицією Верховного Суду України, викладеній в постановах від 11.02.2015 р. та 11.03.2015 р. \~\~\~\~\~\~\~\~ Так, у зазначених постановах Верховним Судом України, зроблено висновок, що\~умови договору, які не містять підпису клієнта банку не можна вважати складовою частиною укладеного між сторонами кредитного договору. Надана Відповідачем редакція Договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб у ПАТ «КБ «Надра» затверджена лише Протоколом Тарифно-продуктового Комітету ПАТ «КБ «Надра» № 118.5 від\~05.12.2014 р.\~та Головою Правління ПАТ «КБ «Надра»,\~Позивачем не підписувалася. Існування заборгованості позивача перед відповідачем, також не підтверджено належними і допустимими доказами, якими є відповідні фінансові документи (виписки із особових рахунків позичальника, відкритих на виконання кредитних договорів, копії меморіальних ордерів і платіжних доручень, які б свідчили про рух коштів позичальника на рахунки, відкритих, як у банку-відповідача, так і в інших банківських установах), із яких би можна було встановити, коли позичальник почав користуватися кредитною лінією, у яких сумах, періоди цього користування, починаючи із якого часу і у яких розмірах позичальник допустив прострочення із повернення кредитних коштів і правильність нарахування банком прострочених відсотків за користування кредитними коштами, за обслуговування кредитної лінії. Без зясування вказаних обставин неможливо встановити обґрунтованість доводів відповідача про факт існування заборгованості та здійсненого відповідачем розрахунку. Надані відповідачем ПАТ «КБ «Надра» звіт за операціями по поточному картковому рахунку з 01.10.2015 р. по 01.10.2015 р. складені відповідачем 01.12.2015 р. в ході розгляду даної справи та мають однобічний характер та за відсутності належним чином підтвердженого договірного регулювання між сторонами, а отже достовірність інформації наведеної в них викликає обґрунтовані сумніви. Згідно з положенням, передбаченим\~ст. 60 ЦПК, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, установлених\~ст. 61 цього Кодексу. Указане правило діє, якщо в нормах матеріального права немає вказівки про перерозподіл обов'язків доказування. При вирішенні спорів про захист прав споживачів слід ураховувати, що тягар доказування обставин, які звільняють від відповідальності, лежить на продавцеві (виготівникові). Відповідачем не надано належних та допустимих доказів\~існування будь-якої заборгованості Позивача перед Відповідачем та наявності\~згоди Позивача на передачу своїх персональних даних\~та відомостей, що становлять банківську таємницю\~Відповідачем третім особам. Не зважаючи на вищезазначене,\~починаючи з 2014 року здійснюються постійні телефоні дзвінки Позивачу співробітниками ТОВ «УКГ», які\~діяли від імені ПАТ «КБ «Надра»,\~з вимогами погасити перед Відповідачем існуючий, на їх думку, борг. Дані дзвінки здійснювалися як на мобільний телефон Позивача так і на робочий. Залякування Позивача відбувалося не лише телефонними дзвінками, а і численними листами: № 5-2-07313 від 28.04.2014 р., № 3378126/6870 від 07.07.2014 р., б/н від 17.07.2014 р., № 3378126/43 від 16.09.2014 р., № 3378126 від 02.09.2014 р., № 32/4543291 від 08.09.2015 р. Зазначені листи ТОВ «УКГ» та ТОВ «УКГ ФІНАНС» містять погрози про відвідування зазначеним підприємством його помешкання, погрози його рідним, погрози про звернення до суду (з наданням копій позовної заяви та заяви про забезпечення позову) та до правоохоронних органів. Деякі конверти, якими надсилалися зазначені листи, взагалі, містять дактилоскопічне зображення відбитку долоні (які відбираються лише в межах кримінального провадження у підозрюваного абообвинуваченого (підсудного), зображення тюремних решіток та наручників з відповідним залякуванням «зміни свій статус». Направлені на адресу Позивача листи від\~ТОВ «УКГ» та ТОВ «УКГ ФІНАНС»\~свідчать, що Відповідач передав зазначеним підприємствам персональні дані Позивача, зокрема\~відомості про паспортні дані, ідентифікаційний номер, місце реєстрації, заборгованість Позивача перед Відповідачем за кредитним договором.\~Цей факт також\~підтверджується самим Відповідачем у листі Директора Відділення ПАТ КБ «Надра» Харківського РУ [PERSON] № 487 від 25.11.2014 р., пояснюючи ці дії укладанням з ТОВ «УКГ» Договору доручення № 146/05/УК-2014 від 20.05.2014 року. Також цей факт підтверджується Запереченнями Відповідача проти позову,\~де він пояснює правомірність передачі персональних даних Позивача третім особам: ТОВ «УКГ», у звязку з укладанням Договору доручення № 146/05/УК-2014 від 20.05.2014 р. та ТОВ «УКГ ФІНАНС», у звязку з укладанням Договору про надання юридичних послуг № 02/04-15 від 02.04.2015 р. Таким чином, суд приходить до висновку, що Відповідач ПАТ «КБ «Надра» незаконно передав третім особам ТОВ «УКГ» та\~ТОВ «УКГ ФІНАНС»\~персональні дані та відомості, щодо Позивача, що становлять банківську таємницю, а отже порушив права Позивача як споживача фінансових послуг, на захист персональних даних та збереження банківської таємниці. Також лист\~ТОВ «УКГ» № 3378126/6870 від 07.07.2014 р.\~містить погрози Позивачу про відвідування його співробітниками помешкання Позивача. Законодавством України не передбачено такі права кредитора, як відвідування\~\~помешкання боржника. [PERSON] до\~ст. 68 Конституції України, кожен зобов'язаний неухильно додержуватися\~Конституції України\~та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Отже, приймаючи до уваги, що законодавством не передбачено можливість ні Відповідача ніТОВ «УКГ»\~відвідувати помешкання Позивача, то Відповідач зловживає своїми правами та порушує права Позивача, що зокрема передбачені\~ст. 11 закону "Про захист прав споживачів", ст.\~60,\~61 закону "Про банки та банківську діяльність".\~\~ [PERSON] до положень\~ст. 19 закону "Про захист прав споживачів",\~нечесна підприємницька практика забороняється. Нечесна підприємницька практика включає, зокрема\~\~будь-яку діяльність (дії або бездіяльність), що вводить споживача в оману або є\~агресивною. Агресивною вважається підприємницька практика, яка фактично містить елементи примусу, докучання або неналежного впливу та істотно впливає чи може вплинути на свободу вибору або поведінку споживача стосовно придбання продукції. При встановленні того, чи містить підприємницька практика елементи примусу, докучання або неналежного впливу, до уваги береться: -\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~час, характер та повторюваність пропозицій щодо придбання продукції; -\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~вживання образливих або загрозливих висловів; -\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~загроза здійснити незаконні або неправомірні дії. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Як агресивні забороняються такі форми підприємницької практики: -\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~здійснення постійних телефонних, факсимільних, електронних або\~інших повідомлень без згоди на це споживача. Отже, підприємницька практика Відповідача є агресивною, містить елементи примусу, докучання, неналежного впливу на споживача, а передача відомостей що становлять банківську таємницю до ТОВ «УКГ» та ТОВ «УКГ ФІНАНС», кількість та зміст листів, свідчать про нечесну підприємницьку практику Відповідача, що заборонено законом. Позивач заперечує наявність у нього будь-якого боргу перед Відповідачем і неодноразово пропонував працівникам ПАТ «КБ «Надра», ТОВ «УКГ» та ТОВ «УКГ ФІНАНС» вирішувати усі спірні питання в порядку визначеному діючим законодавством, а саме у судовому порядку. [PERSON] та треті особи принципово мають бажання вирішувати свої спірні питання шляхом залякування, примусу, докучання та неналежного впливу на Позивача. Даний факт підтверджуються наявними в матеріалах даної справи позовної заяви ПАТ «КБ «Надра» до Київського районного суду м. Харкова від 17.07.2014 р. про стягнення з [PERSON] заборгованості за кредитним договором № 78336664 від 25.04.2007 р. в сумі 387,32 грн., Заяву до Київського районного суду м. Харкова від 02.09.2014 р. про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно, Повідомлення про несплату кредитної заборгованості Начальнику Подільського РУ ГУМВС України в м. Києві [PERSON] Дані процесуальні документи надсилалися на адресу Позивача, але жодного разу не подавалися до суду або до правоохоронних органів, отже мали мету залякування, примусу, докучання та неналежного впливу на Позивача, а не вирішення з ним спірних майнових питань. Крім того, відповідно до ч. 2\~ст. 22 закону "Про захист прав споживачів", при задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди. [PERSON] до положень\~ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Таким чином, моральна шкода може полягати не тільки в погіршенні фізичного здоров'я, а й в душевних стражданнях від порушення прав особи та від протиправної поведінки. Як встановлено судом, Відповідач незаконно передав персональні дані та відомості, щодо Позивача, що становлять банківську таємницю третім особам ТОВ «УКГ» та ТОВ «УКГ ФІНАНС», в наслідок чого Відповідачем було порушено права, які мають велике значення для нього, оскільки таємниця особистого життя та нерозповсюдження персональних даних є основоположними принципами прав людини, а збереження банківської таємниці має бути одним з принципів діяльності банку. Таким чином, суд дійшов висновку, що внаслідок протиправних дій Відповідача, Позивачу було завдано значної моральної шкоди, яка виразилася в тривалих душевних стражданнях та нервових переживаннях, у звязку з чим заявлена позивачем моральна шкода у розмірі 3000 грн. підлягає задоволенню. [PERSON] до ч. 1\~ст. 11 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Враховуючи, що на момент звернення до суду з позовом вимоги позивача були обґрунтованими, останні підлягають задоволенню. Одночасно з цим, рішення про задоволення позову не перешкоджає зверненню позивача до уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «КБ «Надра»\~Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб»\~та прийняття відповідними посадовими особами рішення у відповідності до вимог чинного законодавства, зокрема щодо включення/не включення вимог до реєстру акцептованих вимог кредиторів тощо. [PERSON] до п. 7 ч. 1\~ст. 5 Закону України «Про судовий збір»\~позивач звільнений від сплати судового збору. Згідно з ч. 3\~ст. 88 ЦПК України\~якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Суд відхиляє доводи відповідача про безпідставність покладення на нього судових витрат у звязку із введенням до банку тимчасової адміністрації та призначення уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на тимчасову адміністрацію ПАТ «КБ «Надра», виходячи з такого. Чинна редакція\~Закону України «Про судовий збір»\~не містить пільг щодо сплати судового збору за позовами уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб та/або банку до якого введено тимчасову адміністрацію або прийнято рішення про ліквідацію. Таким чином, з Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Надра» також слід стягнути в дохід держави суму судового збору На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved