Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-12 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] про виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Позовні вимоги мотивує тим, що він є співвласником житлового будинку, що розташований в [ADDRESS] , а саме: він є власником 1/2 частки вказаного житлового будинку, яке він набув у порядку спадкування за законом після смерті своєї матері, що підтверджується рішенням Апеляційного суду Рівненської області від 17 листопада 2016 року, яким за ним було визнано право власності на 1/2 частку цього житлового будинку (за винятком сараю, позначеного літ. "Д-1"), а також ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справі від 26 червня 2017 року, якою рішення суду апеляційної інстанції залишено без змін та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 19 грудня 2017 року з індексним номером витягу 108108640, згідно якого його право власності належним чином зареєстроване в державному реєстрі. На даний час він не може належним чином користуватися своєю власністю через дії відповідача, яка чинить йому перешкоди в цьому, а саме не допускає його в свій житловий будинок попри його намагання в нього потрапити та діяти як власник, реалізуючи свої права. У зв`язку з цим, він звернувся до суду із даним позовом. Позивач в судовому засіданні позов підтримав в повному обсязі та просив суд виділити йому в натурі 1/2 частку із житлового будинку, що розташований в [ADDRESS] на підставі висновку експерта №190507/1_30 від 30 вересня 2019 року, а саме за варіантом №1. позивачу [PERSON] Сторона 1 (зелений колір) виділити 49/100 частки домоволодіння за адресою : [ADDRESS] , до складу якої входить: - по житловому будинку (А-1): Житлова кімната 1-3 площею 16,6 кв.м.; Житлова кімната 1-4 площею 11,9 кв.м. ; загальною площею 28,5 кв.м.; - по прибудові (а1): Коридор 1-1 площею 7,4 кв.м.; Комора 1-10 площею 6,1 кв.м.; загальною площею 13,5 кв.м.; - по надвірних будівлях та спорудах: Літня кухня літ. (Б), ганок літ. (а4), Веранда літ. (б1); Гараж літ. (Г), Колодязь літ. (К); Ворота літ. (№1),; 52% Огорожі літ. (№2). За варіантом №1 відповідачці [PERSON] як Сторона 2 (синій колір), виділити 51/100 частки домоволодіння, розташованого по [ADDRESS] , до складу якої входить: - по житловому будинку (А-1): Вітальня 1-2 площею 19,8 кв.м.; Житлова кімната 1-5 площею 11,9 кв.м.; Сходова клітка 1-6 площею 2,6 кв.м.; загальною площею 34,3 кв.м.; - по прибудові (а2): Кухня 1-7 площею 7,6 кв.м.; Ванна 1-8 площею 4,5 кв.м.; Коридор 1-9 площею 5,4 кв.м.; загальною площею 17,5 кв.м.; - по надвірних будівлях та спорудах: Ґанок літ. (а3),; Сарай літ. (В),; Сарай літ. (в1),; 48% Огорожі літ. (№2). Компенсація Сторони 2 для Сторони 1 за відхилення від ідеальних часток становить 5173 грн. (п`ять тисяч сто сімдесят три гривні). Крім того, у висновку експерта зазначено, що для здійснення виділу приміщень житлового будинку необхідно провести такі роботи: - позивачу [PERSON] (Сторона 1): влаштувати прибудову розміром 4,02х3,02 м з південно-східної сторони будинку; влаштувати дверний проріз з новоствореної прибудови в приміщення 1-3 на місці віконного прорізу з попереднім демонтажем віконного блоку; об`єднати приміщення 1-3 та 1-4 шляхом влаштування арки; - позивачу [PERSON] (Сторона 1) та відповідачці [PERSON] (Сторона 2): замурувати дверний проріз між приміщеннями 1-1 та 1-2; замурувати дверний проріз між приміщеннями 1-2 та 1-3; влаштувати розмежування окремих інженерних мереж та санітарно-технічних зручностей. Відповідачка в судовому засіданні позов не визнала та просила суд відмовити в його задоволенні, оскільки вважає, що позивач не має права на вказаний житловий будинок, що знаходиться в [ADDRESS] . Заперечення проти позову мотивує тим, що за час проживання в даному будинку вона власними коштами здійснила ремонтні роботи, які в декілька разів збільшили вартість будинку. Також відповідачка зазначила, що позивач у вказаному будинку не проживав більше двадцяти років, і ніякої участі в утриманні будинку, а тим більше в його ремонті, він не брав. Суд, заслухавши пояснення сторін, оглянувши та дослідивши матеріали справи, прийшов висновку, що позов слід задовольнити з таких підстав. Судом встановлено, що рішенням Апеляційного суду Рівненської област від 17 листопада 2016 року, визнано за позивачем [PERSON] в порядку спадкування після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , право особистої приватної власності на 1/2 (одну другу) частину будинковолодіння, що розташоване по [ADDRESS] та складається з житлового будинку "А-1", літньої кухні "Б", сараю "В", сараю "в1", гаража "Г", колодязя "К", воріт "№1", огорожі "№2", веранди "б1" (а.с.10-13). Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справі від 26 червня 2017 року, рішення Апеляційного суду Рівненської област від 17 листопада 2016 року залишено без змін (а.с.15-16). Як вбачається з Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 19 грудня 2017 року з індексним номером витягу 108108640, за позивачем [PERSON] зареєстровано право власності на 1/2 частку житлового будинку з надвірними будівлями, що розташований по [ADDRESS] (а.с.20). Згідно висновку експерта №190507/1_30 від 30 вересня 2019 року за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, надано два варіанти поділу житлового будинку між двома співвласниками у наближених до рівності часток. Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам , суд враховує наступне. Відповідно до частин 1, 2 статті 355 Цивільного кодексу України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Відповідно до частини 1 статті 356 Цивільного кодексу України, власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Відповідно до частин 1, 3 статті 364 Цивільного кодексу України, співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Частки позивача та відповідача у вказаному майні є рівними - по 1/2 частці у кожного і кожен із співвласників в силу вимог статті 364 Цивільного кодексу України, має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Під час розгляду справи, сторони не узгодили між собою варіанти поділу будинковолодіння в натурі та не врегулювали питання щодо грошової компенсації одному із співвласників. Як випливає з положень частини 1 та частини 3 статті 367 Цивільного кодексу України, поділ в натурі майна, яке перебуває у спільній частковій власності, може бути здійснено за домовленістю між співвласниками, шляхом укладання договору про поділ нерухомого майна, який повинен бути вчинений у письмовій формі з обов`язковим його нотаріальним посвідченням учасниками правочину. Проте, в тому випадку, якщо один із співвласників виявив бажання, не залежно від його мотивів, здійснити поділ у натурі майна, що перебуває у спільній частковій власності, однак інший співвласник перешкоджає йому в реалізації такого права будь-яким шляхом, що унеможливлює досягнення домовленості між ними щодо укладання договору про поділ нерухомого майна, такий співвласник має право на звернення до суду з відповідним позовом про поділ (виділ) спільного майна в натурі і таке право підлягає судовому захисту. Згідно Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України №55 від 18 червня 2007 року, поділ та виділ частки в натурі здійснюється відповідно до законодавства з наданням Висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна або Висновку щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об`єкта нерухомого майна. Тобто, для вирішення питання про виділ в натурі частки нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, основним є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки. Як роз`яснено в пункті 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 04 жовтня 1991 року "Про практику застосування законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок", при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. З огляду на викладене, беручи до уваги те, що позивачем було надано суду висновок щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] про виділ частки в натурі із майна, що є у спільній частковій власності, слід задовольнити. Зокрема, за варіантом №1 позивачу [PERSON] Сторона 1 (зелений колір) виділяється 49/100 частка домоволодіння за адресою : [ADDRESS] , до складу якої входить: - по житловому будинку (А-1): Житлова кімната 1-3 площею 16,6 кв.м.; Житлова кімната 1-4 площею 11,9 кв.м. ; загальною площею 28,5 кв.м.; - по прибудові (а1): Коридор 1-1 площею 7,4 кв.м.; Комора 1-10 площею 6,1 кв.м.; загальною площею 13,5 кв.м.; - по надвірних будівлях та спорудах: Літня кухня літ. (Б), ганок літ. (а4), веранда літ. (б1); Гараж літ. (Г), Колодязь літ. (К); Ворота літ. (№1),; 52% Огорожі літ. (№2). За варіантом №1 відповідачці [PERSON] як Сторона 2 (синій колір), виділяється 51/100 частка домоволодіння, розташованого по [ADDRESS] , до складу якої входить: - по житловому будинку (А-1): Вітальня 1-2 площею 19,8 кв.м.; Житлова кімната 1-5 площею 11,9 кв.м.; Сходова клітка 1-6 площею 2,6 кв.м.; загальною площею 34,3 кв.м.; - по прибудові (а2): Кухня 1-7 площею 7,6 кв.м.; Ванна 1-8 площею 4,5 кв.м.; Коридор 1-9 площею 5,4 кв.м.; загальною площею 17,5 кв.м.; - по надвірних будівлях та спорудах: Ґанок літ. (а3),; Сарай літ. (В),; Сарай літ. (в1),; 48% Огорожі літ. (№2). Компенсація Сторони 2 для Сторони 1 за відхилення від ідеальних часток становить 5173 грн. (п`ять тисяч сто сімдесят три гривні). Крім того, у висновку експерта зазначено, що для здійснення виділу приміщень житлового будинку необхідно провести такі роботи: - позивачу [PERSON] (Сторона 1): влаштувати прибудову розміром 4,02х3,02 м з південно-східної сторони будинку; влаштувати дверний проріз з новоствореної прибудови в приміщення 1-3 на місці віконного прорізу з попереднім демонтажем віконного блоку; об`єднати приміщення 1-3 та 1-4 шляхом влаштування арки; - позивачу [PERSON] (Сторона 1) та відповідачці [PERSON] (Сторона 2): замурувати дверний проріз між приміщеннями 1-1 та 1-2; замурувати дверний проріз між приміщеннями 1-2 та 1-3; влаштувати розмежування окремих інженерних мереж та санітарно-технічних зручностей. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що саме такий варіант поділу будинковолодіння є цілком обґрунтованим. Відповідно до частини 3 статті 133 Цивільного процесуального кодексу України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи належать витрати пов`язані із проведенням експертизи. Відповідно до частин 1, 2 статті 141 Цивільного процесуального кодексу України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За клопотанням позивача у даній справі було призначено проведення судової будівельно-технічної експертизи, вартість якої становить 9300 грн., що підтверджується квитанціями №22 від 25 травня 2019 року та квитанцією №4 від 01 листопада 2019 року. При вирішенні спору суд вважає за можливе порівну розподілити між сторонами у справі витрати на проведення експертизи, оскільки з цим погоджується позивач і дане рішення є підставою для внесення змін до правовстановлюючих документів обох сторін на нерухоме майно і в даному випадку фактично вирішено питання про виділ кожній зі сторін по 1/2 частці майна. Таким чином, суд дійшов висновку про те, що з відповідачки на користь позивача слід стягнути сплачений при подачі позовної заяви судовий збір в розмірі 917 грн.11 коп. та половину витрат за проведення експертизи в розмірі 4650 гривень.

Outcome: approved