Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-26 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд з позовом до територіальної громади в особі виконавчого комітету Холосненської сільської ради Коростенського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом. В обгрунтування позову зазначив, що [INFO] померла його мати - [PERSON], після смерті якої відкрилась спадщина за заповітом у вигляді житлового будинку [ADDRESS] з надвірними будівлями та спорудами по [ADDRESS]. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори для оформлення спадщини, оскільки тривалий час знаходився за межами України. Крім того вважав, що і так прийняв спадщину отримавши фактично спадкове майно, а лише нещодавно дізнався, що спадщина залишилась не оформленою. У зв'язку з цим [PERSON] пропустив шестимісячний строк звернення до нотаріальної контори та вимушений звернутись до суду з позовом. Просив суд прийняти рішення, яким визначити йому додатковий строк, достатній для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. В підготовче судове засідання позивач не з'явився, однак надав суду заяву в якій, позовні вимоги підтримав, які просив задовольнити. Представник відповідача - територіальної громади в особі виконавчого комітету Холосненської сільської ради Коростенського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з'явився, однак подав суду заяву, в якій проти задоволення позову не заперечив та просив справу розглянути без його участі. Відповідно до ч.3 ст.200 Цивільного процесуального кодексу України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, тому відповідно до ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та проаналізувавши їх в сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [INFO] померла мати позивача - [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.4). Згідно заповіту від 24 квітня 1993 року померла [PERSON] все своє майно, що належало їй на день смерті заповідала своєму синові - [PERSON] (а.с.5). Факт рідства між позивачем [PERSON] та померлою [PERSON], а також ідентичності прізвища "[PERSON]" та "[PERSON]" підтверджується експертним висновком Українського бюро лінгвістичних експертиз від 22.02.2018 року №056/234-а (а.с.6). Приватний нотаріус Коростенського районного нотаріального округу Зіневич С.О. відмовив [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] внаслідок пропущення строку для прийняття спадщини та відсутності правовстановлюючих документів на нерухоме майно (а.с.7). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини відповідно до ч.1 ст.1269 Цивільного кодексу України. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Статтею 1272 Цивільного кодексу України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 №7 "Про судову практику у справах про спадкування" роз'яснено, що суди, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, повинні досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд визнає необізнаність позивача щодо фактичних обставин прийняття спадщини після смерті матері [PERSON], як поважну причину пропуску строку для прийняття спадщини. Оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини з поважних причин, тому позов слід задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном в два місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили. Зокрема, суд зазначає, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Outcome: approved