Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-20 00:00:00

В березні 2021 року виконувач обов`язків керівника Володимир-Волинської окружної прокуратури звернувся до Локачинського районного суду Волинської області з позовом в інтересах держави до Локачинської селищної ради Володимир-Волинського району Волинської області, [PERSON] про визнання незаконними і скасування рішень та повернення земельних ділянок у власність територіальної громади Позов мотивує тим, що Володимир-Волинською окружною прокуратурою в ході виконання функцій, передбачених ст. 131-1 Конституції України, встановлено, що рішенням Привітненської сільської ради Локачинського району від 11.12.2019 №33/06 «Про надання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою» надано дозвіл [PERSON] на розробку технічної документації щодо встановлення меж двох земельних ділянок площею 2, 59 га кожна в натурі, які знаходяться за межами населеного пункту, на території Привітненської сільської ради Локачинського району. Вважає, що дане рішення є протиправним через порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» при прийнятті вказаного рішення. Так, встановлено, що [PERSON] , будучи депутатом Привітненської сільської ради, під час засідання Привітненської сільської ради не повідомив депутатів Привітненської сільської ради про наявність у нього конфлікту інтересів, під час прийняття рішення №33/06 від 11.12.2019. У зв`язку з чим, постановою Локачинського районного суду Волинської області від 17.08.2020 року [PERSON] був притягнутий до адміністративної відповідальності за ч.ч. 1,2 ст. 172-7 КУпАП. Постанова про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності від 17.08.2020 року не оскаржена та не скасована, набула законної сили 28.08.2020 року. На підставі спірного рішення Привітненської сільської ради № 33/06 від 11.12.2019 року, [PERSON] виготовив технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельних ділянок в натурі, які знаходяться за межами населеного пункту, на території Привітненської сільської ради Локачинського району. У| подальшому рішенням сесії Привітненської сільської ради від 10.06.2020 № 37/7 «Про затвердження технічної документації із землеустрою» затверджено вищевказану технічну документацію із землеустрою і передано [PERSON] у власність земельну ділянку площею 3,8888 га кадастровий номер 0722484600:03:000:0941, земельну ділянку площею 1,1711 кадастровий номер 0722484600:03:000:0942, та земельну ділянку площею 1,2778 га кадастровий номер 0722484600:03:000:0944. Згідно інформації з Державного земельного кадастру [PERSON] оформив право власності на зазначені земельні ділянки у державному реєстрі прав 05.10.2020 року. Вказує, що згідно положень ст. 67 Закону України "Про запобігання корупції" нормативно - правові акти, рішення, видані (прийняті) з порушенням вимог цього Закону, підлягають скасуванню органом або посадовою особою, уповноваженою на прийняття чи скасування відповідних актів, рішень або можуть бути визнані незаконними в судовому порядку за заявою заінтересованої фізичної особи, об`єднання громадян, юридичної особи, прокурора, органу державної влади, зокрема Національного агенства, органу місцевого самоврядування. Оскільки Привітненською сільською радою рішення від 11.12.2019 року № 33/06 "Про надання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою" прийняте внаслідок вчинення депутатом Привітненської сільської ради корупційних адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КуПАП, то таке рішення має бути визнане незаконним в судовому порядку. У зв`язку з тим, що технічну документацію із землеустрою виготовлено за результатами реалізації вищезазначеного незаконного рішення сесії Привітненської сільської ради, рішення сесії Привітненської сільської ради від 10.06.2020 року № 37/7, яким вказану технічну документацію із землеустрою затверджено та передано [PERSON] безоплатно у власність три земельні ділянки також є незаконним, а вказані земельні ділянки підлягають поверненню у комунальну власність територіальної громади з одночасним припиненням речових прав на ці земельні ділянки, зареєстрованих відповідно до законодавства. Відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо визначення територій та адміністративних центрів та територіальних громад» утворена Локачинська територіальна громада шляхом об`єднання Привітненської, Бубнівської, Колпитівської, Білопільської, Конюхівської, Старозагорівської, Замличівської, Крухиничівської, Марковичівської, Козлівської, Дорогиничівської, Заячицівської сільських рад та Локачинської селищної ради. Локачинська селищна рада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків, вищевказаних сільських рад в тому числі і Привітненської сільської ради. Просить, з врахуванням уточнених позовних вимог, визнати незаконним та скасувати рішення Привітненської сільської ради Локачинського району Волинської області від 11.12.2019 №33/06 «Про надання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою» в частині надання дозволу [PERSON] на розробку технічної документації щодо встановлення меж земельних ділянок площею 2,59 га кожна в натурі, які знаходяться за межами населеного пункту, на території Володимир-Волинського району Волинської області; - визнати незаконним та скасувати рішення Привітненської сільської ради Локачинського району Волинської області від 10.06.2020 №37/7 «Про затвердження технічної документації із землеустрою» в частині затвердження розробленої технічної документації щодо встановлення меж земельних ділянок в натурі для ведення особистого селянського господарства [PERSON] та передачі у власність [PERSON] земельної ділянки площею 3,8888 га з кадастровим номером 0722484600:03:000:0941, земельної ділянки площею 1,2778 га з кадастровим номером 0722484600:03:000:0944 та земельної ділянки площею 1,1711 га з кадастровим номером 0722484600:03:000:0942; - скасувати державну реєстрацію права власності [PERSON] на: земельну ділянку з кадастровим номером 0722484600:03:000:0941 (у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 2187582407224; номер запису про право власності - 38548294), земельну ділянку з кадастровим номером 0722484600:03:000:0942 (у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 2187631407224; номер запису про право власності - 38549219), та земельну ділянку з кадастровим номером 0722484600:03:000:0944 (у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 2187606107224; номер запису про право власності - 38548719). - зобов`язати [PERSON] повернути у розпорядження територіальної громади в особі Локачинської селищної ради Володимир- Волинського району Волинської області земельні ділянки з кадастровими номерами 0722484600:03:000:0941, 0722484600:03:000:0942 та 0722484600:03:000:0944. Стягнути з [PERSON] , Локачинської селищної ради на користь Волинської обласної прокуратури витрати по сплаті судового збору в сумі 9134, 55 грн.. 31 березня 2021 року суддею Локачинського районного суду Волинської області постановлено ухвалу про прийняття до розгляду позовної заяви та відкриття провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначено на 14:30 27 квітня 2021 року. 27 квітня 2021 року прокурор заявив клопотання про відкладення підготовчого судового засідання з необхідністю уточнення позовних вимог. Зазначене клопотання судом задоволено, відкладено підготовче судове засідання на 15:30 24 травня 2021 року. 24 травня 2021 року через канцелярію суду прокурор подав клопотання про відкладення підготовчого судового засідання, у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому процесі. Того ж дня судом постановлено ухвалу про відкладення розгляду справи на 15:00 10 червня 2021 року та про продовження строку підготовчого провадження. 10 червня 2021 року прокурор заявив клопотання про залучення співвідповідача - Локачинської селищної ради Володимир-Волинського району Волинської області. Клопотання мотивує тим, що так як однією з позовних вимог є визнання незаконним та скасування рішень Привітненської сільської ради, яка увійшла до складу Локачинської селищної ради як об`єднаної територіальної громади, яка є правонаступником всіх прав та обов`язків Привітненської сільської ради, виникла необхідність у залученні до участі у справі співвідповідача Локачинської селищної ради. Ухвалою Локачинського районного суду Волинської області від 10.06.2021 року клопотання прокурора у даній справі задоволено та залучено до участі у цивільній справі за позовом виконуючого обов`язків керівника Володимир-Волинської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Локачинської селищної ради Володимир-Волинського району Волинської області до [PERSON] про визнання незаконним і скасування рішення та повернення земельних ділянок у власність територіальної громади в якості співвідповідача Локачинську селищну раду. 10.06.2021 року прокурором, також, подано заяву про уточнення позовних вимог. Заяву мотивує тим, що у зв`язку із задоволенням судом поданого ним клопотання про залучення співвідповідачем у справі Локачинської селищної ради виникла необхідність уточнення позовних вимог, оскільки в поданому позові прокурором зазначено, що він звертається з позовом в інтересах держави в особі Локачинської селищної ради. Тобто, виникає співпадіння позивача та відповідача, що є процесуально неприпустимим, а тому у вступній частині уточненої позовної заяви зазначено, що прокурор звертається з позовом в інтересах держави до Локачинської селищної ради та [PERSON] . Крім того просить виключити з п. 3 прохальної частини позову, заявленого 23.03.2021 року, вимоги про припинення речових прав [PERSON] на спірні земельні ділянки з одночасним визнанням права комунальної власності за Локачинською селищною радою на ці ділянки. У п.4 прохальної частини позову, поданого 23.03.2021 року внести зміни, а саме зобов`язати [PERSON] повернути спірні земельні ділянки не у комунальну власність, а у розпорядження територіальної громади в особі Локачинської селищної ради Володимир - Волинського району Волинської області. Ухвалою Локачинського районного суду Волинської області від 10.06.2021 року прийнято заяву про уточнення позовних вимог у цивільній справі за позовом виконуючого обов`язків керівника Володимир-Волинської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Локачинської селищної ради Володимир-Волинського району Волинської області до [PERSON] про визнання незаконним і скасування рішення та повернення земельних ділянок у власність територіальної громади. Відкладено судове засідання на 13 липня 2021 року о 11 год 00 хв. 13 липня 2021 року представником Локачинської селищної ради було заявлено клопотання про покладення судового збору при вирішенні позову на [PERSON] . Суд ухвалив заявлене клопотання приєднати до матеріалів справи. 13 липня 2021 року по даній справі постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 11:00 21 липня 2021 року. В судовому засіданні прокурор уточнені позовні вимоги підтримав, просив задовольнити. Відповідач [PERSON] позов визнав, не заперечував щодо задоволення позову. Представник відповідача Локачинської селищної ради Хом`як Т.В. в судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи. 16.07.2021 року від відповідача Локачинської селищної ради на адресу суду надійшла заява про розгляд справи без участі відповідача, рішення по справі просить ухвалити на розсуд суду на підставі наявних у справі матеріалів. У доданому 13.07.2021 року до справи клопотанні відповідач Локачинська селищна рада просить покласти судові витрати на [PERSON] , як на особу, внаслідок неправомірних дій якої виник спір відповідно до ст. 141 ЦПК України. Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані судом докази в їх сукупності, суд приходить до таких висновків. Судом встановлено, що 21 березня 2016 року державним нотаріусом Локачинської державної нотаріальної контори Дильним І.Г. видано [PERSON] , як спадкоємцю за заповітом після смерті [PERSON] , свідоцтво про право на спадщину за заповітом. Спадщина складається з права на земельну частку (пай), у розмірі 2,90 в умовних кадастрових гектарах, без визначення меж цієї частки в натурі, яка належала спадкодавцю на підставі Сертифікату на право на земельну частку (пай), серії ВЛ №0064791, сертифікат зареєстровано 24 червня 1997 року в книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за №214 (а.с.60,71). А також, 21 березня 2016 року державним нотаріусом Локачинської державної нотаріальної контори Дильним І.Г. видано [PERSON] , як спадкоємцю за заповітом після смерті [PERSON] , свідоцтво про право на спадщину за заповітом. Спадщина складається з права на земельну частку (пай), у розмірі 2,90 в умовних кадастрових гектарах, без визначення меж цієї частки в натурі, яка належала спадкодавцю на підставі Сертифікату на право на земельну частку (пай), серії ВЛ №0064790, сертифікат зареєстровано 24 червня 1997 року в книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за №213 (а.с.61,101). [PERSON] був обраний депутатом Привітненської сільської ради і згідно рішення Привітненської сільської ради №26/1 від 4 січня 2019 року "Про початок повноважень депутатів Привітненської сільської ради" розпочав здійснювати повноваження депутата сільської ради (а.с.27). 05 грудня 2019 року [PERSON] звернувся з заявою до сільського голови Привітненської сільської ради про надання дозволу на виготовлення державних актів земельних часток, встановлення меж земельної ділянки в натурі згідно Сертифіката серії ВЛ №0064790 №230 (3,89), серії ВЛ №0064791 №51 (2,44) (а.с.62). 11 грудня 2019 року депутатами Привітненської сільської ради Локачинського району Волинської області було прийнято рішення №33/06 про надання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою, зокрема [PERSON] на земельні ділянки 2,59 га та 2,59 га. (а.с.17-18). Підприємцем [PERSON] , за заявою [PERSON] , було виготовлені технічні документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі для ведення особистого селянського господарства [PERSON] , а саме на земельну ділянку площею 3,8888 га з кадастровим номером 0722484600:03:000:0941, земельну ділянку площею 1,2778 га з кадастровим номером 0722484600:03:000:0944 та земельну ділянку площею 1,1711 га з кадастровим номером 0722484600:03:000:0942 (а.с.63-108). 10 червня 2020 року депутатами Привітненської сільської ради Локачинського району Волинської області було прийнято рішення №37/7 про затвердження технічної документації із землеустрою та передачу у власність земельних ділянок, зокрема і [PERSON] , а саме земельної ділянки площею 3,8888 га з кадастровим номером 0722484600:03:000:0941, земельної ділянки площею 1,2778 га з кадастровим номером 0722484600:03:000:0944 та земельної ділянки площею 1,1711 га з кадастровим номером 0722484600:03:000:0942. Як вбачається з протоколу тридцять сьомої сесії сьомого скликання Привітненської сільської ради від 10.06.2020 року за вказане рішення проголосували чотирнадцять депутатів сільської ради, в тому числі [PERSON] (а.с.25-26,19-24). Постановою Локачинського районного суду Волинської області від 17 серпня 2020 року [PERSON] визнано винним у вчиненні правопорушень, передбачених ч.1 ст. 172-6, ч.1 ст. 172-7, ч.2 ст. 172-7 КУпАП та накладено на нього стягнення за ч.2 ст. 172-7 КУпАП у виді штрафу в розмірі двісті неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 3400 грн. Вказана постанова від 17.08.2020 року набрала законної сили 28 серпня 2020 року. У постанові суд встановив, що [PERSON] , будучи обраним депутатом Привітненської сільської ради Локачинського району Волинської області, відповідно підпункту «б» пункту 1частини 1статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», є субєктом відповідальності, на якого поширюється дія цього Закону, в порушення вимог п.2 ч.1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомив у встановлених цим Законом випадках та порядку (не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли дізнався чи повинен був дізнатись) колегіальний орган - Привітненську сільську раду або НАЗК про наявність у нього реального конфлікту інтересів та взяв участь у прийнятті рішення Привітненської сільської ради № 33/06 від 11.12.2019 року «Про надання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою», яким йому було надано дозвіл на складання технічної документації щодо встановлення меж земельних ділянок в натурі, які знаходяться за межами населеного пункту, в межах Привітненської сільської ради (а.с.9-12). Як вбачається з Інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку та з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, 05 жовтня 2020 року державним реєстратором Адамчуком Р.Є., на підставі рішення Привітненської сільської ради № 37/7 від 10.06.2020 року, зареєстровано право власності на земельні ділянки: площею 3,8888 га з кадастровим номером 0722484600:03:000:0941, площею 1,2778 га з кадастровим номером 0722484600:03:000:0944 та площею 1,1711 га з кадастровим номером 0722484600:03:000:0942 за [PERSON] (а.с.28-36). Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Статтею 140 Конституції України встановлено, що місцеве самоврядування є правом територіальної громади самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи. У частині першій статті 1 Закону України від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі - Закон ) передбачено: територіальна громада - жителі, об`єднані постійним проживанням у межах села, селища, міста, що є самостійними адміністративно-територіальними одиницями, або добровільне об`єднання жителів кількох сіл, що мають єдиний адміністративний центр; представницький орган місцевого самоврядування - виборний орган (рада), який складається з депутатів і відповідно до закону наділяється правом представляти інтереси територіальної громади і приймати від її імені рішення; загальний склад ради - кількісний склад депутатів ради, визначений радою відповідно до закону; склад ради - кількість депутатів, обраних до відповідної ради, повноваження яких визнано і не припинено в установленому законом порядку; правомочний склад ради - кількість депутатів, обраних до відповідної ради, повноваження яких визнано і не припинено в установленому законом порядку, яка становить не менш як дві третини від загального складу ради. Відповідно до частини другої статті 2 названого Закону місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст. У частині першій статті 10 Закону передбачено, що сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Згідно з пунктом 34 частини 1 статті 26 Закону виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради здійснюється вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин. У статті 45 названого Закону передбачено, що сільська, селищна, міська, районна в місті (у разі її створення), районна, обласна рада складається з депутатів, які обираються жителями відповідного села, селища, міста, району в місті, району, області на основі загального, рівного і прямого виборчого права шляхом таємного голосування. Загальний склад ради визначається відповідно до закону про вибори. Рада вважається повноважною за умови обрання не менш як двох третин депутатів від загального складу ради. Згідно з частиною дванадцятою статті 46 Закону сесія ради є повноважною, якщо в її пленарному засіданні бере участь більше половини депутатів від загального складу ради. Депутат представляє інтереси всієї територіальної громади, має всю повноту прав, що забезпечують його активну участь у діяльності ради та утворюваних нею органів, несе обов`язки перед виборцями, радою та її органами, виконує їх доручення. Депутат, крім секретаря ради, повинен входити до складу однієї з постійних комісій ради. Депутат зобов`язаний брати участь у роботі сесій ради, засідань постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано. Депутат має право ухвального голосу з усіх питань, які розглядаються на сесіях ради, а також на засіданнях постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано (частини четверта, шоста статті 49 Закону). Відповідно до частин 1-3 статті 59 Закону Рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос. Рішення ради щодо безоплатної передачі земельної ділянки комунальної власності у приватну власність (крім земельних ділянок, що перебувають у користуванні громадян, та випадків передачі земельної ділянки власнику розташованого на ній жилого будинку, іншої будівлі, споруди) приймається не менш як двома третинами голосів депутатів від загального складу ради. Рішення ради приймаються відкритим поіменним голосуванням, окрім випадків, передбачених пунктами 4 і 16 статті 26, пунктами 1, 29 і 31 статті 43 та статтями 55, 56 цього Закону, в яких рішення приймаються таємним голосуванням. Результати поіменного голосування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації". На офіційному веб-сайті ради розміщуються в день голосування і зберігаються протягом необмеженого строку всі результати поіменних голосувань. Результати поіменного голосування є невід`ємною частиною протоколу сесії ради. Акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку (частина десята статті 59 Закону). У статті 59-1 цього Закону передбачено, що сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання. [PERSON] вимог вказаної статті Закону під час голосування за спірні рішення Привітненської сільської ради не виконав, що підтверджується постановою Локачинського районного суду Волинської області про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за ч.ч. 1, 2 ст. ст. 172-7 КУпАП, а також протоколом тридцять сьомої сесії Привітненської сільської ради сьомого скликання від 10.06.2020 року. Здійснення контролю за дотриманням вимог частини першої цієї статті, надання зазначеним у ній особам консультацій та роз`яснень щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, поводження з майном, що може бути неправомірною вигодою та подарунками, покладається на постійну комісію, визначену відповідною радою. З аналізу Закону вбачається, що ним урегульовано питання організації роботи органу місцевого самоврядування, яким є сільська рада, визначено обсяг повноважень та порядок діяльності вказаного органу. Визначено правовий статус депутата місцевої ради. Передбачено обов`язки кожного депутата та порядок дій ради, органів ради у випадку конфлікту інтересів. З аналізу частини другої статті 59-1 Закону вбачається, що обов`язки щодо попередження конфлікту інтересів у депутата місцевої ради покладено не лише на такого депутата, але і на відповідну постійну комісію ради. Необхідно зважати, що у названому Законі надано визначення постійної комісії та її повноваження. У частині першій статті 47 Закону закріплено, що постійні комісії ради є органами ради, що обираються з числа її депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, здійснення контролю за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету. Отже, як склад ради, так і склад її органів утворюють саме депутати цієї ради, які і приймають відповідні рішення у межах компетенції ради на її сесії. Тому вважати, що за наявності конфлікту інтересів у одного депутата ради це не зачіпає будь-яким чином інших депутатів, не можна. Такий висновок ґрунтується на тому, що певна кількість депутатів входить до постійної комісії, яка у обов`язковому порядку має бути створена відповідною радою саме для запобігання та урегулювання конфлікту інтересів у депутата ради. Однак, матеріали справи не містять доказів, що при підготовці сесій Привітненської сільської ради розглядалося питання щодо наявності та врегулювання конфлікту інтересів у депутата [PERSON] . Також не надано доказів того, що при розгляді питання щодо надання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельних ділянок та передачі у власність [PERSON] земельних ділянок депутати сільської ради, які входять до постійної комісії, яка уповноважена вирішувати питання конфлікту інтересів, вирішували вказане питання. Якщо Законом врегульовано правовий статус, склад та повноваження і порядок дій органів місцевого самоврядування, то терміни «реальний конфлікт інтересів», «потенційний конфлікт інтересів», «неправомірна вигода», «подарунок» вживаються у значенні, наведеному в Законі, що прямо зазначено у примітці до статті 59-1 названого Закону. Закон України "Про запобігання корупції" визначає правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення недоліків корупційних правопорушень. У статті 1 цього Закону надано значення термінів, які у ньому вживаються: близькі особи - особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом і мають взаємні права та обов`язки із суб`єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких із суб`єктом не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі, а також - незалежно від зазначених умов - чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний брат, рідна сестра, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням згаданого суб`єкта; потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень; реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень . Статтею 3 Закону України "Про запобігання корупції" визначено суб`єктів, на які поширюється дія цього Закону, згідно пунктів 1 та 2 частини першої якої передбачені особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та особи, які для цілей цього Закону прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Зокрема, згідно з підпунктом «б» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції" суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування: народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови. Відповідно до частини першої статті 28 Закону № 1700-VII особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вживати заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів. У статті 35 Закону України "Про запобігання корупції" передбачено спеціальні правила, особливості врегулювання конфлікту інтересів, що виник у діяльності окремих категорій осіб, уповноважених на виконання функцій місцевого самоврядування Зазначено, що правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності Президента України, народних депутатів України, членів Кабінету Міністрів України, керівників центральних органів виконавчої влади, які не входять до складу Кабінету Міністрів України, суддів, суддів Конституційного Суду України, голів, заступників голів обласних та районних рад, міських, сільських, селищних голів, секретарів міських, сільських, селищних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів. Тобто, при виникненні конфлікту інтересів у депутата сільської ради він має діяти у відповідності до правила, передбаченого у статті 59-1 Закону, згідно з яким можливість брати участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою пов`язано з виконанням ним такої умови: самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання. Разом з тим у частині другій статті 35 Закону України "Про запобігання корупції" зазначено, що у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Відповідно до пункту 1.1.2 Методичних рекомендацій щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 29 вересня 2017 року № 839 (далі - Методичні рекомендації) зазначено, що за частиною другою статті 35 Закону України "Про запобігання корупції" член колегіального органу, у разі виникнення у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів, не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом, а його заява про конфлікт інтересів заноситься в протокол засідання колегіального органу. Орган, наділений спеціальною компетенцією - Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК), відповідно до пункту 15 статті 11 Закону України "Про запобігання корупції" витлумачив застосування положень статті 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та частини другої статті 35 Закону України "Про запобігання корупції", зазначивши, що у такій ситуації перевагу має спеціальний закон, яким є Закон України "Про запобігання корупції" Крім того, у частині другій статті 35 Закону України "Про запобігання корупції" передбачено, що про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. З урахуванням вимог статті 59-1 та 47 Закону необхідно зазначити, що про наявність такого конфлікту інтересів мав заявити і член відповідної постійної комісії сільської ради, до обов`язків якої входить урегулювання конфлікту інтересів у депутатів сільської ради чи будь-який депутат сільської ради, якому було відомо про затвердження технічної документації меж земельних ділянок та передачу у власність земельних ділянок депутату сільської ради [PERSON] . Згідно з частиною першою статті 67 Закону України "Про запобігання корупції" нормативно-правові акти, рішення, видані (прийняті) з порушенням вимог цього Закону, підлягають скасуванню органом або посадовою особою, уповноваженою на прийняття чи скасування відповідних актів, рішень, або можуть бути визнані незаконними в судовому порядку за заявою заінтересованої фізичної особи, об`єднання громадян, юридичної особи, прокурора, органу державної влади, зокрема НАЗК, органу місцевого самоврядування. У світі існує чітке бачення того, що корупція становить серйозну загрозу верховенству права, підриває основи демократії, нівелює соціальну справедливість, перешкоджає економічному розвитку та загрожує належному виконанню державою своїх зобов`язань щодо поваги, захисту, сприяння та виконання прав людини, що знайшло своє відображення у Конвенції Організації Об`єднаних Націй проти корупції від 31 жовтня 2003 року, яка набрала чинності для України з 01 січня 2010 року, та відповідно до статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України(далі - Конвенція ООН проти корупції). Частиною першою статті 5 Конвенції ООН проти корупції передбачено, що кожна Держава-учасниця, згідно з основоположними принципами своєї правової системи, розробляє й здійснює або проводить ефективну скоординовану політику протидії корупції, яка сприяє участі суспільства і яка відображає принципи правопорядку, належного управління державними справами й державним майном, чесності й непідкупності, прозорості й відповідальності. Кожна Держава-учасниця прагне, згідно з основоположними принципами свого внутрішнього права, створювати, підтримувати й зміцнювати такі системи, які сприяють прозорості й запобігають виникненню конфлікту інтересів (частина четверта статті 7 Конвенції ООН проти корупції). Згідно із частиною четвертою статті 8 Конвенції ООН проти корупції кожна Держава-учасниця розглядає, згідно з основоположними принципами свого внутрішнього права, можливість запровадження заходів і систем, які сприяють тому, щоб державні посадові особи повідомляли відповідним органам про корупційні діяння, про які їм стало відомо під час виконання ними своїх функцій. Статтею 19 Конвенції ООН проти корупції встановлено, що кожна Держава-учасниця розглядає можливість вжиття таких законодавчих та інших заходів, які можуть бути необхідними для визнання злочином умисного зловживання службовими повноваженнями або службовим становищем, тобто здійснення будь-якої дії чи утриманні від здійснення дій, що є порушенням законодавства, державною посадовою особою під час виконання своїх функцій з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи. Статтею 34 Конвенції ООН проти корупції врегульовано щодо наслідків корупційних діянь, а саме з належним урахуванням добросовісно набутих прав третіх осіб кожна Держава-учасниця вживає заходів, відповідно до основоположних принципів свого внутрішнього права, щоб врегулювати питання про наслідки корупції. У цьому контексті Держави-учасниці можуть розглядати корупцію як фактор, що має значення в провадженні про анулювання або розірвання контрактів, або відкликання концесій або інших аналогічних інструментів, або вжиття заходів для виправлення становища, яке склалося. Саме ці вимоги Конвенції ООН проти корупції знайшли своє відображення та уточнення у відповідних нормах Закону України "Про запобігання корупції" Тому частину першу статті 67 Закону України "Про запобігання корупції" не можна розглядати окремо і без співставлення з вимогами статі 35 названого Закону щодо імперативної заборони, у тому числі і депутату місцевої ради, брати участь у прийнятті рішення органом у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. [PERSON] вказану норму порушив. Крім того, не лише депутат місцевої ради зобов`язаний запобігати конфлікту інтересів. Такий обов`язок прямо покладено на відповідну постійну комісію місцевої ради та на кожного депутата місцевої ради, який обізнаний з наявністю конфлікту інтересів у іншого депутата місцевої ради (статті 59-1 та 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Для встановлення порушення процедури прийняття рішення, визначальним є сам факт участі депутата у голосуванні за наявності конфлікту інтересів (незалежно потенційного чи реального), а не вплив такого голосування на прийняте рішення з урахуванням наявності кваліфікованої більшості, необхідної для прийняття позитивного рішення колегіальним органом. Прийняте в умовах реального конфлікту інтересів у одного з депутатів рішення органу місцевого самоврядування компрометує, спаплюжує таке рішення, та, як наслідок, нівелює довіру суспільства до органів місцевого самоврядування в цілому. Таким чином, суд приходить до висновку, що рішення Привітненської сільської ради Локачинського району Волинської області від 11.12.2019 №33/06 «Про надання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою» в частині надання дозволу [PERSON] на розробку технічної документації щодо встановлення меж земельних ділянок площею 2,59 га кожна в натурі, які знаходяться за межами населеного пункту, на території Володимир-Волинського району Волинської області та рішення Привітненської сільської ради Локачинського району Волинської області від 10.06.2020 №37/7 «Про затвердження технічної документації із землеустрою» в частині затвердження розробленої технічної документації щодо встановлення меж земельних ділянок в натурі для ведення особистого селянського господарства [PERSON] та передачі таких земельних ділянок у власність [PERSON] (слугувало підставою для внесення відповідних записів до Державного реєстру прав), є незаконними, оскільки прийняті в умовах реального конфлікту інтересів одного з депутатів, який брав участь у голосуванні за прийняття таких рішень та бездіяльності інших депутатів відповідної ради, які як члени постійної комісії з врегулювання конфлікту інтересів не вчинили жодних дій для врегулювання такого конфлікту, що є підставою для скасування рішень судів попередніх інстанцій та прийняття нового рішення про задоволення позову керівника Володимир - Волинської окружної прокуратури. Враховуючи, що вищезазначені рішення Привітненської сільської ради є незаконними, відтак [PERSON] безпідставно набув у власність земельні ділянки для ведення особистого селянського господарства: площею 3,8888 га з кадастровим номером 0722484600:03:000:0941, площею 1,2778 га з кадастровим номером 0722484600:03:000:0944 та площею 1,1711 га з кадастровим номером 0722484600:03:000:0942, а тому вказані земельні ділянки підлягають поверненню у власність територіальної громади в особі Локачинської селищної ради Володимир - Волинського району. Так як суд дійшов висновків про задоволення позову, то запис про проведену державну реєстрацію права власності [PERSON] на спірні земельні ділянки у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно підлягає скасуванню. Це рішення відповідно до статті 26 Закону України від 01 липня 2004 року № 1952-IV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» є підставою для внесення відповідних записів до Державного реєстру прав. Особа, яка зверталася до органу місцевого самоврядування з відповідною заявою про набуття права чи визнання такого права ( [PERSON] ), не позбавлений можливості звернутися до відповідного органу про розгляд такої заяви у встановленому законом порядку, оскільки порушення, допущене радою при прийнятті оскаржуваного рішення не є перешкодою для повторного розгляду вказаного питання із дотриманням вимог чинного законодавства. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Під час розгляду справ відповідачем Локачинською селищною радою було подано клопотання про покладення судових витрат на відповідача [PERSON] , як сторони, внаслідок дій якої виник спір. В судовому засіданні прокурор та відповідач [PERSON] щодо задоволення клопотання заперечили. Відповідно до ч. 9 ст. 141 ЦПК України у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору. Так як рішення Привітненської сільської ради, які визнані судом в частині незаконними, приймалися сільською радою як колегіальним органом, крім того обов`язок запобігати конфлікту інтересів згідно Закону прямо покладено на відповідну постійну комісію місцевої ради та на кожного депутата місцевої ради, який обізнаний з наявністю конфлікту інтересів у іншого депутата місцевої ради, то суд дійшов висновку про те, що спір виник внаслідок неправильних дій Привітненської сільської ради, як колегіального органу, та [PERSON] , як депутата вказаної сільської ради, а тому сплачений судовий збір Волинською обласною прокуратурою за подання позову слід стягнути з обох відповідачів. Враховуючи, що позов задоволено повнісю, а тому з відповідачів Локачинської селищної ради та [PERSON] на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір у розмірі 9134,55 грн.

Outcome: approved