Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-04 00:00:00

Позивач звернулася до суду з вищевказаним позовом до відповідача. В обґрунтування позову вказує, що на підставі договору дарування квартири від 28 січня 2003 року вона є власником квартири [ADDRESS] . Дана квартира розташована на першому поверсі двоповерхового будинку та має житлову площу 41,4 кв.м., загальну площу 63,0 кв.м. 26 листопада 2019 року на горищі будинку [ADDRESS] , стався порив труби (лежака) централізованого опалення будинку. Внаслідок пориву даної труби відбулось затоплення належної йому квартири [ADDRESS] , що призвело до пошкодження опоряджувальних покриттів квартири, а саме: житлової кімнати, що на поверхневому плані зазначена під №3-4 площею 14,3 кв.м - набухання та відставання листів гіпсокартону від металевого каркасу на площі біля 4 кв. м, відставання багетів, іржаві патьоки на поверхні елементів стелі; Житлової кімнати, що на поверхневому плані зазначена під №3-2 площею 13,1 кв.м. - патьоки та ореоли жовтого кольору на поверхні стелі з листів гіпсокартону шириною смуги до 0,25м., відставання багетів від основи, патьоки жовтого кольору вертикального напрямку на поверхні підготовчого шару стін та перегородки по всій висоті приміщення на площі до 8 кв.м.; житлової кімната, що на поверхневому плані зазначена під №3-3 площею 14,1 кв.м. - патьоки та ореоли від жовтого до коричного кольору на поверхні стелі з деформацією листів на всій площі та часткове відпадання від основи, відставання багетів, патьоки та плями від жовтого до коричневого кольору вертикального напрямку від стелі до підлоги з ознаками вологості на поверхні підготовчого шару стін та перегородок по всій площі приміщення; коридор, що на поверхневому плані зазначений під №3-1 площею 8,9 кв.м. - плями жовтого кольору на поверхні гіпсокартону, набухання та відставання листів гіпсокартону від металевого каркасу з відставанням багету на площі біля 5 кв.м., відставання багетів, патьоки жовтого кольору вертикального напрямку на всю висоту приміщення на площі біля 8 кв.м. Вищезазначені обставини підтверджуються відповідним актом від 26 листопада 2019 року. 17 лютого 2020 року, на підставі її заяви, експертом Яценко Оленою Федорівною, складено висновок експерта за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження №2/01-2020, згідно з яким вартість матеріальної шкоди, що завдана власнику кв. [ADDRESS] або, в даному випадку, вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно провести у квартирі [ADDRESS] для відновлення пошкоджень опоряджувального покриття, що виникли внаслідок залиття, яке сталося 26.11.2019 у горищному поверсі житлового будинку становить 46 207,01 грн. (сорок шість тисяч двісті сім гривень 01 копійка) з ПДВ. Також нею понесені витрати на проведення експертного дослідження в сумі 5000,00 грн. (п`ять тисячі гривень). Будинок [ADDRESS] , знаходиться на обслуговуванні відповідача КП "БГВУЖКГ", відповідно на нього покладені обов`язки по належному обслуговуванню системи опалення, слідкуванню за технічним станом комунікацій, що не знаходяться у квартирах. Відповідач свої обов`язки належним чином не виконав, що призвело до затоплення її майна та завдало їй матеріальної шкоди. Тому на підставі вищевказаного просила суд стягнути з відповідача на свою користь на відшкодування матеріальної шкоди 46 207, 01 грн., 5000 грн. на витрати за проведення експертного дослідження та 10 000 грн. моральної шкоди. Ухвалою від 25.11.2020 року по справі відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання. 29.01.2021 року від відповідача надійшов відзив на позов. В своєму відзиві відповідач зазначає, що відповідно до довідки від 26.01.2021 року, виданої КП «БГВУЖКГ» заборгованість за послуги з управління багатоквартирними будинками за адресою [ADDRESS] , станом на 01.11.2019 року становить 2918,48 грн. (дві тисячі дев`ятсот вісімнадцять гривень 48 копійок). Отже, Позивачем протягом декількох років не виконувались зобов`язання, що покладені на споживачів комунальних послуг, а саме здійснювати оплату за надані житлово-комунальні послуги. Станом на 01.01.2021 року заборгованість за надані житлово-комунальні послуги за адресою [ADDRESS] , становить 7 237, 86 грн. (сім тисяч двісті тридцять сім гривень 86 копійок). Також, згідно з пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, який повинен встановлювати причини залиття, зокрема, чи залиття спричинено унаслідок несправності внутрішньобудинкових мереж водопостачання та водовідведення та з`ясування питання, чи не було це наслідком недбалості осіб, мешканців квартир або інші обставини, що могли спричинити залиття. Форму вказаного акту встановлено в додатку № 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій. Відповідно до акту від 27.11.2019 року, на який посилається позивач, неможливо встановити, що залиття квартири позивача спричинене внаслідок прориву системи центрального опалення, адже квартира позивача знаходиться на першому поверсі будинку, а прорив відбувся на горищі будинку. Не менш важливим є те, що між Комунальним підприємством «Боярське головне виробниче правління житлово-комунального господарства Боярської міської ради Києво- Святошинського району Київської області» та співвласниками багатоквартирного будинку за адресою [ADDRESS] укладено Договір про надання послуг з управління багатоквартирним будинком у м. Боярка № 39 від 18.03.2019 року. Пунктом 1 Договору встановлено, що управитель зобов`язується надавати співвласникам послугу з управління багатоквартирним будинком, що розташований за адресою: [ADDRESS] , а співвласники зобов`язуються оплачувати управителю послугу з управління згідно з вимогами законодавства та умовами цього договору. Додатком №3 до Договору в пункті 1.2.1 визначено перелік послуг Централізованого опалення, що надається КП «БГВУЖКГ». З огляду на перелік послуг, що визначений Додатком №3 до Договору можемо стверджувати, що КП «БГВУЖКГ» не здійснює капітальний ремонт системи централізованого опалення. Відповідно до п. 2.11.10 Примірного переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд затвердженого наказом Держжитлокомунгоспу України 10.08.2004 № 150 заміна трубопроводів централізованого опалення відноситься до капітальних ремонтів. Представник відповідача у своєму відзиві звертає увагу суду на те, що співвласники багатоквартирного будинку не приймали рішення щодо заміни системи центрального опалення, коштів на проведення капітального ремонту систем централізованого опалення Боярською міською радою також не виділялось. Таким чином, враховуючи все вищевикладене, беручи до уваги той факт, що відповідач не зобов`язаний здійснювати капітальний ремонт системи централізованого опалення, що знаходиться в будинку за адресою [ADDRESS] , вимоги позивача вважають необгрунтованими та такими що не підлягають задоволенню. Не менш важливим є той факт, що будинок, який розташований за адресою [ADDRESS] (раніше [ADDRESS] був побудований в 1959 році, що підтверджується технічною документацією на будинок. А тому, комунікації, що розташовані в даному будинку потребують капітального ремонту. Позивач проживаючи в даному будинку обізнаний про технічну застарілість комунікацій, однак попри це, ним не було вжито будь-яких заходів направлених на оновлення системи. Наголошують увагу на тому, що відповідач відповідно до Договору № 39 від 18.03.2019 року не здійснює заміну труб в системі централізованого опалення. Також, відзначають, що перед початком опалювального сезону будинок за адресою [ADDRESS] було перевірено. Будь-яких дефектів, що могли б спровокувати прорив труби не було виявлено (підтвердженням цього є паспорт готовності до роботи в опалювальний період). В позовній заяві відсутні також докази, що підтверджують факт заподіяння позивачеві моральних страждань, а також не обгрунтовано розмір моральної шкоди. Тому на підставі вищевказаного просили суд в задоволенні позову відмовити в повному обсязі. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09.03. 2021 року, закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті. В судове засідання позивач та її представник, адвокат Мєстєчкін І.В. не з`явився. Про день, час та місце слухання справи повідомлені належним чином. До суду представник позивача направив заяву про слухання справи у його відсутності, у якій позовні вимоги підтримав, з обставин викладених в позовній заяві та просив суд позов задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином та своєчасно, причини неявки суду не відомі. Заяв та клопотань про відкладення слухання справи до суду не надходило. У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Суд, перевіривши матеріали справи та зібрані в ній докази, знаходить що позов підлягає до часткового задоволення виходячи з наступного. Відповідно до договору дарування квартири від 28 січня 2003 року позивачка [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Дана квартира розташована на першому поверсі двоповерхового будинку та має житлову площу 41,4 кв.м., загальну площу 63,0 кв.м. 26 листопада 2019 року на горищі будинку [ADDRESS] , стався порив труби (лежака) централізованого опалення будинку. Внаслідок пориву даної труби відбулось затоплення належної позивачу [PERSON] квартири [ADDRESS] , що підтверджується актом про залиття квартири, виданого ЖЕО КП «БГВУЖГ», якому підпорядкований будинок, який складений комісією у складі інженера ЖЕО КП «БГВУЖГ» - [PERSON] , голови комісії, майстра технічної дільниці [PERSON] , слюсаря - сантехніка ЖЕО КП «БГВУЖГ» - [PERSON] , власника квартири за адресою: [ADDRESS] - [PERSON] , які підписали вказаний акт, з якого вбачається, що було проведено обстеження квартири розташованій на 1-му поверсі за адресою: [ADDRESS] , на предмет аварії на горища в системі центрального опалення. В результаті залиття квартири було пошкоджено опоряджувальні покриття квартири, а саме: житлової кімнати, що на поверхневому плані зазначена під №3-4 площею 14,3 кв.м. - набухання та відставання листів гіпсокартону від металевого каркасу на площі біля 4 кв.м, відставання багетів, іржаві патьоки на поверхні елементів стелі; Житлової кімнати, що на поверхневому плані зазначена під №3-2 площею 13,1 кв.м. - патьоки та ореоли жовтого кольору на поверхні стелі з листів гіпсокартону шириною смуги до 0,25м., відставання багетів від основи, патьоки жовтого кольору вертикального напрямку на поверхні підготовчого шару стін та перегородки по всій висоті приміщення на площі до 8 кв.м.; житлової кімната, що на поверхневому плані зазначена під №3-3 площею 14,1 кв.м. - патьоки та ореоли від жовтого до коричного кольору на поверхні стелі з деформацією листів на всій площі та часткове відпадання від основи, відставання багетів, патьоки та плями від жовтого до коричневого кольору вертикального напрямку від стелі до підлоги з ознаками вологості на поверхні підготовчого шару стін та перегородок по всій площі приміщення; коридор, що на поверхневому плані зазначений під №3-1 площею 8,9 кв.м. - плями жовтого кольору на поверхні гіпсокартону, набухання та відставання листів гіпсокартону від металевого каркасу з відставанням багету на площі біля 5 кв.м., відставання багетів, патьоки жовтого кольору вертикального напрямку на всю висоту приміщення на площі біля 8 кв.м. 27.11.2019 року комісією ЖЕО КП «БГВУЖКГ» було складено акт б/н про залиття, що трапилося внаслідок прориву труби (лежака) центрального опалення. 22.12.2019 позивач звернулася до судового експерта Яценко Олени Федорівни з метою проведення експертного будівельно-технічного дослідження, про що був складений відповідний висновок експерта за №2/01-2020 від 17.02. 2020 року. Згідно висновку судового експерта за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження, вартість матеріальної шкоди, що завдана власнику квартири [ADDRESS] або, в даному випадку, вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно провести у квартирі [ADDRESS] для відновлення пошкоджень опоряджувального покриття, що виникли внаслідок залиття, яке сталося 26.11. 2019 року у горищному поверсі житлового будинку становить 46 207, 01 грн. з ПДВ. Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Згідно із статтею 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазначала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до п. 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17 травня 2005 року, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Відповідно до додатку 4 до п. 2.3.6 Правил акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) складається комісією у складі: головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика), представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету; в якому описується, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено; з зазначенням причини залиття, аварії, що трапилась на системі ЦО, ГВС; акт повинен містити висновки і рекомендації комісії (надаються висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін.); члени комісії повинні підписати акт та з актом повинні бути ознайомлені мешканці квартир, які його також підписують. Згідно з п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, у разі залиття квартири складається відповідний акт. Типова форма цього акту міститься у додатку № 4 до Правил. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік):прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності: прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини: завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися із зазначенням причин.). У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року № 12/20-11-1975, також зазначено, що при складенні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. Якщо винуватець події відмовляється підписувати акт, необхідно запросити свідків з числа сусідів. Вони також можуть засвідчити факт затоплення та скласти опис пошкоджень та зіпсованого майна. Тобто факт залиття, характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень, перелік пошкоджених внаслідок - залиття речей та їх орієнтовна вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов`язкової участі винної особи. Підлягають відхиленню доводи відповідача Комунального підприємства «Боярське головне виробниче управління житлово-комунального господарства Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області про невідповідність акту про залиття вимогам законодавства, так як його було складено працівниками відповідача Комунального підприємства «Боярське головне виробниче управління житлово-комунального господарства Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області (інженером та сантехніком) і в якому міститися інформація про час аварії та її наслідки для позивача. Статтею 10 Житлового кодексу України визначено, що громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію. Жилі будинки і жилі приміщення не можуть використовуватися громадянами на шкоду інтересам суспільства. У відповідності до статті 151 Житлового кодексу України, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати і порядку придомову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. При цьому, особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини. Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу, а позивач у свою чергу повинен довести наявність шкоди та її розмір. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди", суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що її дії були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Однією з необхідних умов цивільно-правової відповідальності є наявність безпосереднього причинного зв`язку між протиправною поведінкою правопорушника і збитками потерпілої сторони, як вже зазначалося вище. Для притягнення особи до цивільно-правової відповідальності потрібен повний склад правопорушення, що складається з чотирьох елементів (протиправність, шкода, причинний зв`язок, вина). За відсутності хоч би одного з цих елементів (крім випадків безвинної відповідальності) цивільна відповідальність не настає. Згідно ст. 20 Закону України від 24 червня 2004 року N 1875-IV "Про житлово-комунальні послуги" споживач має право: одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг; на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Відповідно до ст. 19 Закону України від 24 червня 2004 року N 1875-IV "Про житлово-комунальні послуги" учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Особливими учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є балансоутримувач та управитель, які залежно від цивільно-правових угод можуть бути споживачем, виконавцем або виробником. Відповідно до ст. 382 ЦК України квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. Власникам квартири у дво- або багатоквартирному житловому будинку належать на праві спільної сумісної власності приміщення загального користування, опорні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання за межами або всередині квартири, яке обслуговує більше однієї квартири, а також споруди, будівлі, які призначені для забезпечення потреб усіх власників квартир, а також власників нежитлових приміщень, які розташовані у житловому будинку. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до п. 7 "Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків", затвердженихпостановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572, власник квартири зобов`язаний: укласти договір на надання житлово-комунальних послуг, підготовлений виконавцем відповідно до типового договору; оплачувати надані житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом; дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; проводити за власні кошти ремонт квартири; використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян. Відповідно до ст. 1 Закону України від 24.06.2004 року № 1875-IV "Про житлово-комунальні послуги" утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством. Відповідно до ст. 13 Закону України від 24.06.2004 року N 1875-IV "Про житлово-комунальні послуги" послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій - це прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо. Згідно частини 2 ст. 21 Закону України від 24 червня 2004 року № 1875-IV "Про житлово-комунальні послуги" виконавець зобов`язаний, зокрема: забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; своєчасно проводити підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; вести облік вимог (претензій) споживачів у зв`язку з порушенням порядку надання житлово-комунальних послуг, зміною їх споживчих властивостей та перевищенням термінів проведення аварійно-відновлювальних робіт; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. Пунктом 32 "Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної і гарячої води і водовідведення", затвердженихпостановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630, обов`язок по утриманню внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення у належному технічному стані, обов`язок здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт покладено саме на виконавця. Він же зобов`язаний проводити два рази на рік перевірку стану внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку із складенням відповідного акта; узгодити із споживачем не пізніше ніж за три робочих дні до проведення планових робіт всередині житлового приміщення час доступу до такого приміщення з наданням йому відповідного письмового повідомлення. Відповідно до ст. 1 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" від 24 червня 2004 року №1875-ІV внутрішньобудинкові системи - мережі, арматура на них, прилади та обладнання, засоби обліку та регулювання споживання житлово-комунальних послуг, які знаходяться в межах будинку, споруди. Відповідно до п. 5.3 "Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій", затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства України від 17 травня 2005 року № 76, водопровідно-каналізаційна система жилого будинку повинна забезпечувати можливість безперебійного подання води до всіх санітарних приладів квартир, інших водорозбірних пристроїв, відводити використану воду в міську каналізаційну систему. Під час обслуговування системи водопроводу і каналізації необхідно: регулярно проводити огляд санітарно-технічного устаткування, водопровідно-каналізаційних систем та будинкових засобів обліку та регулювання води на них, контролюючи промерзання трубопроводів, витік води та інше; здійснювати не рідше одного разу на рік профілактичне обслуговування запірної арматури (з прогонкою вентилів кранів), прочищення дворової та не рідше двох разів у рік - будинкової каналізаційної мережі; вчасно виконувати роботи з ремонту внутрішньобудинкових водопровідно-каналізаційних систем за заявками мешканців; усувати засмічення в системі; утеплювати трубопровід, що проходить у відкритих і охолоджених місцях (п. 5.3.4). Як вбачається з договору за №39, який був наданий самим відповідачем, про надання послуги з управління багатоквартирним будинком у м. Боярка від 18 березня 2019 року, який укладений між Комунальним підприємством «Боярське головне виробниче управління житлово-комунального господарства Боярської міської ради Києво-Святошинського району, Київської області та співвласниками багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] , управитель зобов`язаний забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і договору, від власного імені укладати з підрядниками необхідні договори про виконання окремих робіт та послуг; своєчасно та власним коштом проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням співвласниками послуги з управління, що виникли з його вини; за рішенням співвласників багатоквартирного будинку та в межах виділених ними коштів організовувати виконання та виступати замовником робіт з капітального ремонту (заміни) спільного майна багатоквартирного будинку. Отже, суд вважає, що саме відповідач вчасно не здійснив ремонт труби (лежака) центрального опалення будинку, внаслідок чого і відбулося залиття квартири позивача, а тому суд доходить до висновку про задоволення вимоги про стягнення матеріальної шкоди в розмірі 46 207, 01 грн., розмір якої підтверджено висновком за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження, який відповідачем не спростовано. Відповідно до ст. 1192 ЦК України, якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. З наведених підстав, суд приходить до висновку про необхідність стягнення з відповідача Комунального підприємства «Боярське головне виробниче управління житлово-комунального господарства Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, на користь позивача [PERSON] матеріальної шкоди в розмірі 46 207, 01 грн., оскільки судом встановлено, що саме з їх вини сталося залиття, внаслідок чого майно було пошкоджено, тобто між діями відповідача та спричиненням шкоди позивачу є безпосередній причинний зв`язок, тому відповідач має відшкодувати спричинену шкоду. Разом з тим, доводи представника відповідача Комунального підприємства «Боярське головне виробниче управління житлово-комунального господарства Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, які викладені в відзиві на позовну заяву, про те що залиття сталося не через їх бездіяльність, як балансоутримувача будинку нічим не підтверджені, а надані ними докази, а саме копії довідки про заборгованість позивачки за послугу з управління багатоквартирними будинками, відповідно до якої у позивачки станом на 01.11. 2019 року наявна заборгованість у розмірі 2 911, 48 грн., інвентаризаційної справи на будинковолодіння за [ADDRESS] , з якої вбачається, що житловий будинок побудований 1959 року, загальною площею 565, 5 кв.м, договору за №39 про надання послуги з управління багатоквартирним будинком у м. Боярка від 18 березня 2019 року, який укладений між Комунальним підприємством «Боярське головне виробниче управління житлово-комунального господарства Боярської міської ради Києво-Святошинського району, Київської області та співвласниками багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] , відповідно до якого управитель зобов`язаний забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і договору, від власного імені укладати з підрядниками необхідні договори про виконання окремих робіт та послуг; своєчасно та власним коштом проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням співвласниками послуги з управління, що виникли з його вини; за рішенням співвласників багатоквартирного будинку та в межах виділених ними коштів організовувати виконання та виступати замовником робіт з капітального ремонту (заміни) спільного майна багатоквартирного будинку, паспортом готовності в опалюваний період 2018, 2019 року , будинку [ADDRESS] , не підтверджені Актами виконаних робіт, тому не спростовують вини відповідача Комунального підприємства «Боярське головне виробниче управління житлово-комунального господарства Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, а тому ці доводи не знайшли свого підтвердження належними та допустимими доказами. Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Обов`язок доведення причин пошкодження майна внаслідок залиття квартири та вини осіб, які таке залиття допустили, покладається на позивача. Вказане повністю узгоджується із правовою позицією ВСУ у справі № 6-2125цс16 від 23 липня 2017 року. Тому суд приходить до переконання, що позовна вимога про стягнення з відповідачів 46 207, 01 грн. матеріальної шкоди підлягає задоволенню, оскільки підтверджена наявними у матеріалах справи доказами. Згідно з ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. У відповідності з роз`ясненнями, викладеними у п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд приймає до уваги стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його житті, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір моральної шкоди, заподіяної діями відповідача, суд виходить з того, що залиття квартири позивача завдало їй негативних емоцій та переживань щодо пошкодження майна та неможливості нормального користування ним і в свою чергу призвело до душевних страждань позивача, порушення її звичного способу життя. Враховуючи конкретні обставини справи, розмір, тривалість та характер заподіяних моральних страждань й виходячи із засад розумності й справедливості, суд доходить до висновку про стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 1 000 грн. З урахуванням часткового задоволення позову та відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача підлягає також сплачена позивачем при зверненні до суду грошова сума судового збору в розмірі 840 грн. 80 коп., витрат за проведення незалежної оцінки майна в сумі 5 000 грн.. На підставі викладеного,

Outcome: partial