Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-26 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовом, який в ході розгляду справи був уточнений, в якому просить визнати недійсними електронні торги, проведенні 22.06.2018 р. з реалізації предмета іпотеки, а саме: квартири [ADDRESS] , скасувати протокол проведення електронних торгів № 340531 від 25.06.2018 р., скасувати акт про реалізацію предмета іпотеки від 10.07.2018 р., затверджений начальником Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах міста Харкова ГТУЮ у Харківській області Амельченко В.П., стягнути з Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах міста Харкова ГТУЮ у Харківській області на його користь грошові кошти в сумі 1 064 000 грн. та стягнути з Державного Підприємства «Сетам» на його користь грошові кошти в сумі 56 000 грн. В обґрунтування позову зазначив, що в ході виконання виконавчого провадження № 55785442 головним державним виконавцем Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах міста Харкова ГТУЮ у Харківській області Писаренко О.С., на підставі виконавчого листа № 639/5701/17 від 11.01.2018 р., виданого Жовтневим районним судом м. Харкова про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] боргу в сумі 588121,52 грн., передано на реалізацію шляхом проведення електронних торгів до ДП «Сетам» нерухоме майно боржника - квартиру [ADDRESS] . За результатами проведення аукціону переможцем відповідних електронних торгіd згідно протоколу ДП «Сетам» № 340531 від 25.06.2018 р. визнано позивача [PERSON] Ціна продажу складала 1 120 000 грн., яка повністю була сплачена покупцем, а саме, 19.06.2018 р. позивачем внесено платіж у сумі 48 181,96 грн. на рахунок ДП «Сетам» в якості гарантійного внеску для участі в торгах; 03.07.2018 р. позивачем внесено 1 064 000 грн. на рахунок державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах міста Харкова ГТУЮ у Харківській області за придбання предмету торгів, згідно відповідного протоколу № 340531; 04.07.2018 р. позивачем сплачено 7 818,04 грн. додаткової винагороди ДП «Сетам» на рахунок останнього. 10.07.2018 р. головним державним виконавцем Писаренко О.С. складено акт про реалізацію предмета іпотеки, згідно якого ДП «Сетам» на підставі Порядку реалізації арештованого майна проведено реалізацію вказаного вище нерухомого майна боржника. В акті вказано, що майно належало боржнику [PERSON] , що фактично, як на момент передачі даного майна на реалізацію, так і на момент самої реалізації майна, не відповідало дійсності. Після проведення електронних торгів при зверненні позивача до державного реєстратора щодо оформлення прав власності на придбане ним нерухоме майно стало відомо, що згідно набувшого законної сили рішення Московського районного суду м. Харкова у цивільній справі № 643/2513/17 від 07.12.2017 р., а також інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчудження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна 25.04.2018 р. право власності на спірну квартиру зареєстровано за територіальною громадою в особі Харківської міської ради Харківської області. Крім того, відповідно до встановлених Московським районним судом м. Харкова обставин, викладених у вказаному вище рішенні, право власності на спірну квартиру зареєстровано за [PERSON] на підставі підробних документів, в зв`язку із чим відповідне право судом скасовано. При цьому разом з заявкою на реалізацію майна державним виконавцем подано інформацію про чинні обтяження майна, що не відповідає дійсності. Зокрема при передачі майна на реалізацію до ДП «Сетам» 10.04.2018 державним виконавцем не вказано чинні обтяження майна, які на той момент зареєстровані у Державному реєстрі обтяжень рухомого майна та Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (з урахуванням відомостей Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек). Натомість, згідно відповідного витягу станом на час подачі заявки до ДП «Сетам» на майно, що передається на реалізацію накладено три таких обтяження: арешт майна на підставі ухвали суду, внесений 24.03.2017; арешт майна на підставі ухвали суду, внесений 10.01.2017; заборона на майно на підставі договору іпотеки, внесена 29.11.2016. Названі обтяження продовжують існувати і по даний час. Разом з цим, з наданих ДП «Сетам» матеріалів, що надійшли від державного виконавця встановлено, що останнім надано інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, яка, з незрозумілих причин, датована наступним днем після направлення відповідної заяви на реалізацію майна. Викладене свідчить, що на момент направлення заявки державним виконавцем, він взагалі не мав чинної інформації про обтяження майна, а отримав її лише наступного дня. До того ж отримана в такий спосіб інформація не відповідає дійсності, оскільки не містить вказаних вище, раніше зареєстрованих та чинних на той час двох обтяжень. Натомість в ній наявна лише інформація про обтяження на підставі договору іпотеки, що внесена 29.11.2016 р., однак інформація про два судові арешти в ній відсутня. При цьому відповідна інформаційна база одна та державний виконавець мав повний доступ до необхідної інформації, тому причини та спосіб укриття інформації про наявні арешти майна від організатора аукціону залишаються незрозумілими. За таких обставин, позивач вважає, що аукціон проведено на підставі недостовірних відомостей та без урахування дійсних обтяжень. Позивач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити у повному обсязі, надавши пояснення відповідно до обставин, викладених в позовній заяві. Представники відповідача Міжрайонний відділ державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах міста Харкова ГТУЮ у Харківській області в судовому засіданні проти позову заперечували та надали відзив на позов, в якому зазначили, що на примусовому виконанні у Міжрайонному відділі державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах міста Харків ГТУЮ у Харківській області перебувало виконавче провадження № 55785442, з примусового виконання виконавчого листа № 639/5701/17 виданого Жовтневим районним судом м. Харкова від 11.01.2018 року про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] заборгованості у розмірі 523 792,00 грн., суми 3% річних у розмірі 12 182,63 грн., інфляційних витрат у розмірі 46 323,90 грн., та судового збору у сумі 5 822,99 грн. Зазначене рішення суду набрало законної сили 27.12.2017 р. 13.02.2018 р. державним виконавцем було винесено постанови про відкриття виконавчого провадження та про арешт майна боржника. 13.02.2018 р. була проведена державна реєстрація про обтяження, запис №24809898, в реєстрі речових прав на нерухоме майно та було отримано інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, за параметрами запиту: прізвище; ім`я; по батькові; реєстраційний номер облікової картки платника податків. У зазначеній інформаційній довідці від 13.02.2018 року міститься актуальна інформація про право власності від 29.11.2016 року, власник: [PERSON] , адреса об`єкта нерухомого майна: [ADDRESS] . та наявна інформація про державну реєстрацію іпотек, номер запису про іпотеку: 17705569 від 29.11.2016 року, іпотекодержатель: [PERSON] , іпотекодавець: [PERSON] . Жодних записів про обтяження, зареєстрованих на підставі ухвали суду, зазначена довідка не містить. Більше того, з інформаційної довідки з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №134496031 від 15.08.2018 р., на яку посилається позивач, вбачається, що обтяження №19630319 від 24.03.2017 року та №18552727 від 10.01.2017 року зареєстровані державними реєстраторами Департаменту реєстрації Харківської міської ради з порушенням ведення державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а саме: не зазначено РНОКПП власника нерухомого майна. 06.03.2018 року державним виконавцем винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника. 14.03.2018 року державним виконавцем винесено постанову призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні. 11.04.2018 року державним виконавцем направлено пакет документів для реалізації арештованого майна боржника до Харківської філії ДП «Сетам». Згідно протоколу № 340531 проведення електронних торгів від 25.06.2018 року, торги відбулись. Переможцем є [PERSON] . 03.07.2018 року на рахунок обліку депозитних сум Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області надійшли грошові кошти в розмірі 1 064 000,00 грн. 10.07.2018 р. головним державним виконавцем видано Акт про реалізацію предмета іпотеки переможцю [PERSON] . 03.07.2018 на рахунок з обліку депозитних сум надійшли грошові кошти від реалізації арештованого майна. 09.07.2018 р. головним державним виконавцем винесено розпорядження про перерахування стягнутих грошових коштів, яке отримано спеціалістом 09.07.2018 року. Кошти в сумі 588121,52 грн. перераховані на користь стягувана [PERSON] , а залишок в сумі 405 203,91 грн. 23.07.2018 року переможцю [PERSON] державним виконавчцем було передано ключи від квартири [ADDRESS] . 08.08.2018 року державним виконавцем винесено постанову про закінчення виконавчого провадження, у зв`язку із повним фактичним виконанням. На момент примусового виконання виконавчого документа № 639/5701/17, виданого Жовтневим районним судом м. Харкова 11.01.2018 р., та передачі майна на реалізацію до ДП «СЕТАМ» 11.04.2018 р. для проведення електронних торгів власником майна є боржник [PERSON] . Будь-яких обтяжень нерухомого майна боржника, окрім іпотеки та обтяження в рамках виконавчого провадження не обліковувались. Рєстрація права власності на спірне майно зареєстровано в реєстрі за Територіальною громадою м. Харкова в особі Харківської міської ради лише 25.04.2018 року, тобто після передачі майна на реалізацію. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 27 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав" у державній реєстрації прав та їх обтяжень може бути відмовлено у разі, якщо: зареєстровані обтяження речових прав на нерухоме майно. Згідно повідомлення з ДП «СЕТАМ» 12.04.2018 року до Системи СЕТАМ внесено інформацію про арештоване майно (формування лоту). Тобто, Міжрайонним відділом державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах м. Харків ГТУЮ у Харківській області виконано усі вимоги щодо договорних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах. Представник відповідача Державне підприємство «СЕТАМ» надав письмовий відзив та просив розглядати справи за його відсутності. В своєму відзиві представник зазначив, що 22.06.2018 р. ДП "СЕТАМ" були проведені електронні торги за лотом № 281803 з реалізації предмету іпотеки, а саме: трикімнатної квартири загальною площею 127,7 кв.м., за адресою: [ADDRESS] . Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів. Отже, державне підприємство "СЕТАМ" розміщує інформацію в системі електронних торгів на підставі заявки на реалізацію арештованого майна, наданої відповідним органом державної виконавчої служби. При цьому жодним нормативно-правовим актом України не передбачено обов`язку Організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна. Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. До того ж, в інформаційній довідці з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 113813670, яка міститься у матеріалах справи, зазначено, що станом на 13.02.2018 р. власник трикімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] - [PERSON] . Органом ДВС було направлено заявку про реалізацію арештованого майна до ДП "СЕТАМ" 10.04.2018 р. Право власності на зазначену вище квартиру було зареєстровано за територіальною громадою м. Харкова в особі Харківської міської ради 25.04.2018 р., тобто після передачі квартири на реалізацію. Отже, державним виконавцем не було порушено жодних вимог чинного законодавства при передачі спірної квартири на реалізацію. Також ДП "СЕТАМ" не було допущено жодних порушень при проведенні спірних торгів, оскільки ДП "СЕТАМ" не зобов`язане перевіряти факт реєстрації права власності на майно за боржником. Представник третьої особи Головне територіальне управління юстиції у Харківській області в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував та надав письмові пояснення по справі. Інші треті особи в судове засіданні не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися вчасно та належним чином, про причини неявки суду не повідомили. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про часткове задоволення вимог виходячи з наступного. Відповідно до ст. 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. Згідно із ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. За змістом ч. 4 ст. 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Судом встановлено, що на примусовому виконанні у Міжрайонному відділі державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах міста Харків ГТУЮ у Харківській області перебувало виконавче провадження № 55785442, з примусового виконання виконавчого листа № 639/5701/17, виданого Жовтневим районним судом м. Харкова від 11.01.2018 року, про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] заборгованості у розмірі 523 792,00 грн., суми 3% річних у розмірі 12 182,63 грн., інфляційних витрат у розмірі 46 323,90 грн., та судового збору у сумі 5 822,99 грн. Зазначене рішення суду набрало законної сили 27.12.2017 р. 13.02.2018 р. державним виконавцем винесено постанови про відкриття виконавчого провадження та про арешт майна боржника, а саме, трикімнатну квартиру за адресою: [ADDRESS] . 13.02.2018 р. проведена державна реєстрація про обтяження, про що свідчить інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта нерухомого майна. 06.03.2018 року державним виконавцем винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника та складено акт. 14.03.2018 року державним виконавцем винесено постанову призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні. З повідомлення про оцінку майна вбачається, що вартість нерухомого майна, а саме, трикімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] складає 1204549 грн. 10.04.2018 р. начальником Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах міста Харків ГТУЮ у Харківській області направлено заявку на реалізацію арештованого майна на адресу Харківської філії ДП «Сетам». З повідомлення Харківської філії ДП «Сетам» вбачається, що 12.04.2018 р. внесено до системи СЕТАМ інформації про арештоване майно, лот - 274273 - трикімнатна квартира за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до Протоколу проведення електронних торгів №340531 від 22.06.2018 року переможцем електронних торгів став [PERSON] . 10.07.2018 року на підставі протоколу проведення електронних торгів був складений та направлений позивачу Акт про реалізацію предмета іпотеки. 19.06.2018 р. позивачем внесено платіж у розмірі 48 181,96 грн. на рахунок ДП «Сетам» в якості гарантійного внеску для участі в торгах; 03.07.2018 р. позивачем внесено 1 064 000 грн. на рахунок державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах міста Харкова ГТУЮ у Харківській області за придбання предмету торгів, згідно протоколу № 340531; 04.07.2018 р. позивачем сплачено 7 818,04 грн. додаткової винагороди ДП «Сетам».(а.с.17-19) Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта нерухомого майна 25.04.2018 р. право власності на спірну квартиру за адресою: [ADDRESS] зареєстровано за Територіальною громадою м. Харкова в особі Харківської міської ради на підставі рішення Московського районного суду м. Харкова від 07.12.2017 р. Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 06.01.2017 р. накладено арешт на спірну квартиру.(а.с.20-22) Відповідно до ч. 2 ст. 16, ч. 1 ст. 215 ЦК України одним із способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, встановлених чч. 1-3, 5, 6 ст. 203 цього Кодексу, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства. З точки зору закону реалізація майна на аукціоні полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення аукціону. Складання за результатами їх проведення Акту про проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на торгах, а відтак є правочином. Враховуючи, що відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1- 3 та частинами 5, 6 статті 203 ЦК України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина 1 статті 215 цього Кодексу). Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, викладеної в постанові від 24 жовтня 2012 у справі № 6-116цс12, і яка, відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України, має враховуватися судом при вирішенні спору, для застосування наслідків недотримання вказаних вимог при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. За змістом ч.1 ст. 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами торгів, то підставами для визнання таких торгів недійсним є порушення встановлених законодавством правил проведення аукціону, визначених вище приведеними нормативними актами. Як встановлено вище, на момент проведення електронних торгів 22.06.2018 року спірна квартира знаходилася під забороною на підставі ухвали суду і право власності на неї було зареєстроване 25.04.2018 р. за Територіальною громадою м.Харкова в особі Харківської міської ради. Крім того, як зазначено вище, спірна квартира з 2017 року є предметом спору в Московському районному суді м. Харкова між її дійсними власниками. Крім того, відповідно до встановлених Московським районним судом м. Харкова обставин, викладених у вказаному вище рішенні, право власності на спірну квартиру зареєстровано за [PERSON] на підставі підробних документів, в зв`язку із чим відповідне право судом скасовано. Таким чином, на електронні торги було виставлено майно та проведено електронні торги за підробними документами. Виходячи з цього, суд вважає, що відповідачами фактично було продано майно, яке не належить особі, яка зазначена боржником у виконавчому провадженні, а тому відповідачі не могли бути продавцями даного майна. Відповідно до ст.658 ЦК України право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару. Якщо продавець товару не є його власником, покупець набуває право власності лише у випадку, якщо власник не має права вимагати його повернення. За змістом ст. 662 ЦК України продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, визначений договором купівлі-продажу. Продавець повинен одночасно з товаром передати покупцеві його приналежності та документи (технічний паспорт, сертифікат якості тощо), що стосуються товару та підлягають переданню разом із товаром відповідно до договору або актів цивільного законодавства. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на електронних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення електронних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак є правочином. Такий висновок узгоджується з приписами ст.ст. 650, 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК України, які відносять до договорів купівлі-продажу процедуру електронних торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з електронних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги (Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, Закону України «Про нотаріат»). Враховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені ст. 203 ЦК України (ч. 1 ст. 215 ЦК України). Статтею 203 ЦК України встановлено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин може бути визнаний недійсним лише з підстав і з наслідками, передбаченими законом. В пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 06 листопада 2009 року «Про судову пракику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» роз`яснено, що судам необхідно враховувати, що згідно із статтями 4, 10 та 203 ЦК зміст правочину не може суперечити ЦК, іншим законам України, які приймаються відповідно до Конституції України та ЦК, міжнародним договорам, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актам Президента України, постановам Кабінету Міністрів України, актам інших органів державної влади України, органів влади Автономної Республіки Крим у випадках і в межах, встановлених Конституцією України та законом, а також моральним засадам суспільства. Зміст правочину не повинен суперечити положенням також інших, крім актів цивільного законодавства, нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції України (статті 1, 8 Конституції України). Відповідність чи невідповідність правочину вимогам законодавства має оцінюватися судом відповідно до законодавства, яке діяло на момент вчинення правочину. Виходячи з викладеного вище, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача. Відповідно до ч. 1 ст. 216 ЦК України у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування. Тобто, у разі недійсності правочину у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору. Згідно з п. 1 розділу VIII відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 02.10.2015 року № 1885/5 «Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів» та Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5, є організатором електронних торгів. Відповідно до п. 1 розділу X Порядку на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно. Згідно з п. 4 розділу X Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди Організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди Організатору, виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги, який є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, а у випадку придбання нерухомого майна документом, на підставі якого нотаріусом видається свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів. Отже, акт про проведення, який складений за результатами торгів, стосується оформлення правового результату торгів, наслідком яких є виникнення цивільних прав та обов`язків. Враховуючи, що результатом електронних торгів є складання протоколу та Акту за їх результатами, суд вважає обґрунтованими вимоги позивача і в частині визнання їх недійсними. Виходячи з того, що позивачем була сплачена вартість лоту у розмірі 1 064 000 гр., додаткова винагорода у розмірі 7 818,04 грн., а також гарантійний внесок у розмірі 48 181,96 гр., суд приходить до висновку, що вимоги про стягнення з ДП "Сетам" суми сплаченого гарантійного внеску у розмірі 48181,06 грн. та додаткової винагороди у розмірі 7 818,04 грн. підлягають задоволенню, так як ці кошти надійшли від позивача і залишилися у розпорядженні ДП "Сетам" і внаслідок визнання електронних торгів недійсними підлягають поверненню. Щодо вимог про стягнення грошових коштів у розмірі 1 064 000 грн. (вартість лоту) з Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах міста Харкова ГТУЮ у Харківській області, то суд вважає, що дані вимоги не підлягають задоволенню, так як зазначені грошові кошти перераховані виконавчою службою на рахунки стягувача та боржника виконавчого провадження і не перебувають у розпорядженні даного відповідача. Тому вимоги про стягнення коштів у розмірі вартості лоту повинні бути сятнуті з підстав, передбачених ст. 387 ЦК України, з [PERSON] та [PERSON] відповідно до розміру перерахованих їм сум, але такі вимоги до зазначених осіб позивачем не завлені. Крім того, відповідно до вимоги ст. 1173 ЦК України шкода, завдана фізичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної виконавчої влади при здійсненні ним своїх повноважень, відшкодовується державою незалежно від вини цих органів. Але, вимоги про відшкодування шкоди, завданої від проведення торгів і внаслідок визанні їх недійсними, позивачем також не заявлені. Відповідно до ст.ст. 12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі поданих або витребуваних доказів, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладенного,

Outcome: partial