Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-11 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири. В судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник [PERSON] позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити, пояснивши, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 30.11.2015 року. Дана квартира є трьохкімнатною квартирою, яка знаходиться на 20 поверсі 25-типоверхового будинку. На 22 поверсі над квартирою позивача розташована квартира [NUMBER] , власником якої є відповідач [PERSON] 3.03.2018 року через нещільне з`єднання „L"-подібного фітингу до радіатора внутрішньоквартирної системи центрального опалення в квартирі [ADDRESS] трапилось залиття водою квартири [NUMBER] в тому ж будинку. В наслідок залиття в квартирі [NUMBER] було частково пошкоджено стіни, стелі, підлога. Згідно висновку судового експерта від 4.04.2018 року матеріальна шкода, яка завдана власнику квартири [NUMBER] її залиттям, складає 14 710 грн. Власник квартири [NUMBER] відмовляється сплачувати вказану суму, тому просять стягнути її у судовому порядку разом з 2 500 грн. вартості проведення незалежної оцінки завданих збитків, 704 грн. 80 коп. судового збору, сплаченого позивачем при зверненні до суду, 6 500 грн. витрат на правничу допомогу. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав, пояснивши, що 3.03.2018 року ніякого залиття з його квартири не було, в його квартирі постійно сухо, а 16.03.2018 року ніякої комісії житлового органу в його квартирі не було, і ніхто її не оглядав, а він весь день був на роботі, тому в задоволенні позову необхідно відмовити у повному обсязі як необґрунтованому та безпідставному. Заслухавши сторони, представника позивача, свідків, дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Згідно ч.1, ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Як зазначає ч.1 та ч.2, ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. За змістом п.8-9, ч.2, ст.16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Суд в межах заявлених позовних вимог та наданих доказів сторонами встановив наступні факти та правовідносини. Як наголошує ч.1-2, ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Як встановлено у судовому засіданні, позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно серія [NUMBER] від 30.11.2015 року (а.с.7) та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень, номер запису про право власності: 12287717 (а.с.8). За змістом технічного паспорту дана квартира є трьохкімнатною, ізольованою квартирою, загальною площею 81,1 м2, жилою площею 42,8 м2, яка знаходиться на 20 поверсі 25-типоверхового будинку (а.с.9-10). Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , загальною площею 81,2 м2, жилою площею 42,7 м2, яка знаходиться на 22 поверсі 25-типоверхового будинку, номер запису про право власності: 12754131 від 8.12.2015 року (а.с.11) на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно СТВ №197120, виданого 25.12.2015 року (а.с.60). Згідно технічного паспорту квартира відповідача знаходиться конструктивно над квартирою позивача через один (21-й) поверх (а.с.61-62). Вказані обставини не заперечували сторони по справі та їх представники, тому вони не підлягають доказуванню в порядку ч.1, ст.82 ЦПК України. 16.03.2018 року комісією ТОВ Фірма „Компас" був складений акт №501 про те, що 3.03.2018 року через нещільне з`єднання „L"-подібного фітингу до радіатора внутрішньоквартирної системи центрального опалення в квартирі [ADDRESS] трапилось залиття водою квартири [NUMBER] в тому ж будинку. В наслідок залиття в квартирі [NUMBER] було частково пошкоджено стіни, стелі, підлога в спальні та коридорі. Даний акт був затверджений директором ТОВ Фірма „Компас" [PERSON] (а.с.13). Допитана у судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що 3.03.2018 року її квартира [NUMBER] була залита водою. Вони з чоловіком викликали аварійну бригаду сантехніків житлового органу ТОВ Фірма „Компас". Спочатку сантехнік і її чоловік зайшли до квартири [NUMBER] , яка розташована над її квартирою, але в цій квартирі теж все текло з вище розташованої квартири. Тоді її чоловік та сантехнік зайшли до квартири [NUMBER] , яка належить відповідачу і розташована над квартирою [NUMBER] . Там в присутності відповідача та його дружини вони оглянули сантехнічні пристрої і виявили в одній із опалювальних батарей нещільно закручений фітинг, з якого бігла вода. Потім через кілька днів комісія ТОВ Фірма „Компас" склала акт про залиття їх квартири в присутності власників квартир [NUMBER] ; [NUMBER] та [NUMBER]. Свідок [PERSON] в судовому засіданні дав аналогічні пояснення свідку [PERSON] , додавши, що 3.03.2018 року він з сантехніком ТОВ Фірма „Компас" особисто бачив, як протікала батарея в квартирі відповідача, внаслідок чого були залиті квартири [NUMBER] та [NUMBER] , як складався як про залиття він не знає, оскільки зразу ж виїхав за межі м. Києва. Також свідок [PERSON] пояснила в суді, що відповідач ще перед 3.03.2018 роком затопив її квартиру [NUMBER] 24.02.2018 року, а 3.03.2018 року вона по дзвінку [PERSON] приїхала додому з Черкаської області і знову побачила свою квартиру залитою водою. Разом з аварійною службою вона потрапила до квартири [NUMBER] , де вже були відповідач з дружиною, і було встановлено, що причиною залиття квартир [NUMBER] та [NUMBER] був прорив у батареї опалення в квартирі [NUMBER] . Про що повідомив сантехнік відповідача і показав нам з [PERSON] вказану причину. Через кілька днів був складений акт про залиття, але його підписала її рідна сестра, оскільки сам свідок була в той час у Черкаській області. Таким чином, винність відповідача як власника квартири, в якій стався виток води внаслідок нещільного з`єднання „L"-подібного фітингу в радіаторі внутрішньоквартирної системи центрального опалення, в результаті чого відбулось залиття квартири позивача, повністю доведено в суді і не викликає сумніву. Згідно п.1, ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У відповідності до п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року №6 „Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" зі змінами та доповненнями шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Згідно висновку судового експерта Тітенка І.О. №04/04-2018 експертного будівельно-технічного дослідження від 4.04.2018 року матеріальна шкода, яка завдана власнику квартири [ADDRESS] її залиттям, складає 14 710 грн. (а.с.18-30). За змістом ч.3, ст.12 та ч.1, ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст.82 ЦПК України. Як роз`яснює п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 року „Про судове рішення у цивільній справі" встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частина четверта статті 60 ЦПК). Підпункт 4, п.2 цієї ж Постанови наголошує, що обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи. Ствердження відповідача [PERSON] про те, що 3.03.2018 року ніякого залиття з його квартири не було, в його квартирі було постійно сухо, а 16.03.2018 року ніякої комісії житлового органу в його квартирі не було, і ніхто її не оглядав, а він весь день був на роботі, суд не може покласти в основу рішення, оскільки вони спростовуються описаними вище доказами, які є неупередженими, об`єктивними та послідовно узгодженими між собою. Аналізуючи докази, зібрані у судовому засіданні, суд приходить до висновку, що оскільки винність саме відповідача [PERSON] , який є власником квартири [NUMBER] , в нанесені матеріальної шкоди позивачу [PERSON] як власниці квартири [NUMBER] , знайшла своє повне підтвердження у судовому засіданні і не викликає сумніву, а саме нещільне з`єднання „L"-подібного фітингу до радіатора внутрішньоквартирної системи центрального опалення в квартирі [ADDRESS] призвів до залиття та пошкодження приміщень квартири позивача, і між неправомірними діями відповідача і нанесеною матеріальною шкодою позивачу є безпосередній причинно-наслідковий зв`язок, тому позовні вимоги в частині відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 14 710 грн., встановленої висновком судового експерта Тітенка І.О. №04/04-2018 експертного будівельно-технічного дослідження від 4.04.2018 року, необхідно задовольнити, стягнувши з відповідача на користь позивача вказану вартість матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири. Крім того, підлягає стягненню з відповідача на користь позивача і вартість складеного висновку від 4.04.2018 року в розмірі 2 500 грн., яка підтверджена позивачем документально (а.с.14-17). Згідно ст.133; 141 ЦПК України суд, задовольняючи позовні вимоги, вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача 704 грн. 80 коп. судового збору, сплаченого позивачем при зверненні до суду, що підтверджується квитанцією (а.с.1). У відповідності до ч.2, ст.15 та ст.137 ЦПК України також суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача 3 900 грн. витрат на правничу допомогу, які доведені документально (а.с.77) і повністю відповідають співмірності витраченого часу на участь в 3 судових засіданнях представників позивача, а також підготовки та виготовлення ними інших документів, які знаходяться в справі, в задоволенні решти суми необхідно відмовити, так як вони не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні.

Outcome: partial