Jurisdiction: civil
Date: 2015-04-28 00:00:00

ПАТ КБ "ПРИВАТБАНК" звернулось до суду з позовом до [PERSON] про звільнення майна з-під арешту, а саме квартири, яка знаходиться за адресою [ADDRESS]. В позовній заяві вказано, що 13.02.2008 року між ПАТ КБ "ПРИВАТБАНК" та [PERSON] було укладено кредитний договір. З метою забезпечення виконання договору [PERSON] передала відповідно до договору в іпотеку квартиру [ADDRESS]. В процесі підготовки документів щодо реалізації іпотечного майна ПАТ КБ "ПРИВАТБАНК" стало відомо, що постановою державного виконавця Хортицького ВДВС Запорізького МУЮ було накладено арешт на все майно боржника у тому числі на квартиру [ADDRESS]. Посилаючись на норми діючого законодавства просить прийняти рішення про звільнення квартири, яка знаходиться за адресою [ADDRESS] з-під арешту оскільки це перешкоджає позивачу провести реєстрацію права власності та використовувати свою власність. В судове засідання представник позивача не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи без його участі. Проти винесення заочного рішення не заперечує. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з'явилась. Повідомлялась судом про час та місце розгляду справи належним чином. Представник Хортицького відділу державної виконавчої служби Запорізького міського управління юстиції в судове засідання не з'явився, надав суду письмові заперечення та заву про розгляд справи без його участі. Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст. 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона(боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Згідно із ч.1 ст. 546 ЦК України виконання зобов'язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Відповідно до ст. 575 ЦК України закладом є застава нерухомого майна, що передається у володіння заставодержателя або за його наказом - у володіння третьої особи. Правила про окремі види застав встановлюються законом. Згідно із ст. 589 ЦК України та ст. 19 Закону України „Про заставу " в разі невиконання зобов'язання, забезпеченого заставою, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави, за рахунок якого заставодержатель має право задовольнити свої вимоги в повному обсязі, що визначається на момент фактичного задоволення, включаючи проценти, відшкодування збитків, завданих простроченням виконання( у випадках, передбачених законом чи договором - неустойкою), необхідні витрати за утримання заставленого майна, а також витрати на здійснення забезпеченої заставою вимоги, якщо інше не передбачено договором застави. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, 12.02.2008 року між ПАТ КБ "ПРИВАТБАНК" та [PERSON] було укладено кредитний договір відповідно до якого [PERSON] отримав кредит у сумі 54300 доларів США. З метою забезпечення виконання договору [PERSON] передав відповідно до договору в іпотеку квартиру [ADDRESS]. Рішенням Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 13.02.2008 року між ПАТ КБ "ПРИВАТБАНК" та [PERSON] було укладено кредитний договір. З метою забезпечення виконання договору [PERSON] передала відповідно до договору в іпотеку квартиру [ADDRESS]. За приписами ст. 12 Закону України від 18.11.2003 року „Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень " реєстрація обтяження надає відповідному обтяженню чинності у відносинах з третіми особами, якщо інше не встановлено цим Законом. У разі відсутності реєстрації обтяження таке обтяження зберігає чинність у відносинах між боржником і обтяжувачем, проте воно не є чинним у відносинах з третіми особами, якщо інше не встановлено цим Законом. На підставі реєстрації встановлюється пріоритет обтяження, якщо інші підстави для виникнення пріоритету не визначені цим Законом. Відповідно до ст.ст.21-23 зазначеного Закону, застава рухомого майна згідно з параграфом 6 гл.49 ЦК України, що виникає на підставі договору, є видом забезпечувального обтяження і відповідно до забезпечувального обтяження обтяжував має право в разі порушення боржником забезпеченого обтяженням зобов'язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета обтяження в черговості згідно із встановленим пріоритетом. 13.02.2008 року відповідно до договору іпотеки було внесено заборону на відчуження предмета іпотеки до Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна. 29.06.2011 року Хортицьким відділом державної виконавчої служби Запорізького міського управління юстиції на підставі постанови про арешт боржника та заборони його відчуження було накладено арешт на все майно боржника [PERSON] у тому числі на вказану квартиру. Згідно з вимогами ст. 54 Закону України „Про виконавче провадження " звернення стягнення на заставлене майно в порядку примусового виконання допускається за виконавчими документами для задоволення вимог стягувача- заставодержателя. Для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, стягнення на заставлене майно боржника може бути звернуто лише у разі : виникнення права застави після винесення судом рішення про стягнення з боржника коштів; якщо вартість предмета застави перевищує розмір заборгованості боржника заставодержателю. Про звернення стягнення на заставлене майно для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, державний виконавець повідомляє заставодержателю не пізніше наступного дня після накладання арешту на майно або якщо йому стало відомо, що арештоване майно боржника перебуває у заставі, та роз'яснює заставодержателю право на звернення до суду з позовом про зняття арешту із заставленого майна. Постанова державного виконавця була винесена після реєстрації обтяження квартири та унеможливлює процес реалізації та переоформлення об'єкта нерухомості.

Outcome: approved