Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-21 00:00:00

26 жовтня 2020 року позивач звернувся до суду із позовом до Красилівської сільської ради Броварського району Київської області (у складі Калинівської об`єднаної територіальної громади), третя особа Броварська районна державна нотаріальна контора Київської області в якому просив встановити факт постійного проживання його із рідним братом, спадкодавцем [PERSON] , який помер [INFO] , за адресою: [ADDRESS] , однією сім`єю у період з липня 2010 року по день смерті спадкодавця [INFO] , тобто не менше п`яти років до часу відкриття спадщини, а також визнати за ним право власності на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 93,3 м2, житловою площею 49.6 м2 з наступними надвірними будівлями і спорудами: сарай Б, прибудова б, погріб В, вбиральня Г, колонка № 1, хвіртка № 2, ворота № 3, огорожа № 4 в порядку спадкування за заповітом після смерті свого брата [PERSON] , який помер [INFO] на Ѕ частку цього будинку після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] та 1/2 частку після смерті мачухи [PERSON] , яка померла [INFO] . Свій позов обґрунтовував тим, що [INFO] помер його брат [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 28 травня 2020 року, виданим Броварським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального Міністерства (м. Київ) Позивач зазначив, що [PERSON] одружений не був, дітей не мав. Їх батьки померли, а саме батько [PERSON] помер [INFO] , мати [PERSON] померла [INFO] . Їх батько [PERSON] вдруге одружився, його дружиною стала [PERSON] , якапомерла [INFO] . Спільних дітей у них із батьком не було, а [PERSON] також немала і своїх дітей до їх шлюбу із [PERSON] [PERSON] та [PERSON] фактично прийняли спадщину після смерті [PERSON] , так як були зареєстровані із ним за однією адресою та у визначений законом строк невідмовились від прийняття спадщини. Розмір частки кожного із них у спадковому майні склали кожному по Ѕ його частині. Позивач зазначив, що [PERSON] на момент смерті належав житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 93,3 м2, житловою площею 49,6 м2 з наступними надвірними будівлями і спорудами: сарай Б, прибудова б. погріб В, вбиральня Г, колонка №1, хвіртка №2, ворота № 3, огорожа № 4. [PERSON] прийняв спадщину після смерті своєї мачухи так як вони були зареєстровані разом за однією адресою, вели спільно господарство і понад п`ять років проживали як сім`я, та у визначений законом строк [PERSON] не відмовився від прийняття спадщини. Розмір частки яку [PERSON] успадкував становить ціла частка, тобто Ѕ частка у вищезазначеному будинку, яку [PERSON] успадкувала післясмерті свого чоловіка [PERSON] , перейшла до [PERSON] . [PERSON] та [PERSON] проживати однією сім`єю. Він доглядав та піклувався за мачухою, з того часу їхні стосунки стали ще більш родинними і вони разом жили до моменту її смерті однією сім`єю. Позивач посилався на те, що і він після смерті мачухи [PERSON] проживав разом із братом за адресою: [ADDRESS] , так як його брат [PERSON] останнім часом хворів і за ним необхідно було здійснювати догляд, що підтверджується актом депутата Калинівської селищної ради Броварського району Київської області Ситюк Ігорем Васильовичем від 20 жовтня 2020 року. Позивач стверджував, що постійно піклувався про нього, доглядав, лікував, вів господарство. 21 жовтня 2020 року позивач звернувся до приватного нотаріусу Броварського районного нотаріального округу Київської області Савери Максима Васильовича із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . При поданні заяви про прийняття спадщини, нотаріус листом вказав на те, що позивач пропустив встановлений законом шестимісячний строк щодо прийняття спадщини після смерті брата, а також не був зареєстрований разом із спадкодавцем за однією адресою і тому необхідно звернутися до суду із відповідним позовом. 29 жовтня 2020 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вищевказаним позовом за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 17 листопада 2020 року. 22 січня 2020 року ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду. 02 листопада 2020 року до суду надійшла заява від сільського голови Калинівської селищної ради Броварського району Київської області про те, що відповідач у зв`язку із зайнятістю, просить розглянути вищезазначену справу без участі представника.Не заперечує щодо встановлення факту постійного поживання [PERSON] зі своїм братом, спадкодавцем, [PERSON] , який помер [INFO] , за адресою: [ADDRESS] , по день смерті спадкодавця [INFO] та визнання за [PERSON] (ідентифікаційний номер [NUMBER] ) права власності на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 93,3 м2, житловою площею 49,6 м з наступними надвірними будівлями і спорудами: сарай Б, прибудова б, погріб В, вбиральня Г, колонка №1, хвіртка № 2, ворота № 3, огорожа № 4 в порядку спадкування за заповітом після смерті свого брата [PERSON] , який помер [INFO] і успадкував 1/2 частку цього будинку після смерті свого батька [PERSON] , який помер [INFO] та 1/2 частку після смерті мачухи [PERSON] , яка померла [INFO] . Представник відповідача зазначив, у листі про те, що позивач фактично вступив в управління і володіння вищевказаним спадковим майном, користується даним будинком та надвірними будівлями, сплачує необхідні платежі. В судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги, пояснення надала аналогічні змісту позовної заяви. Просила позов задовольнити. Інші учасники справи у судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. В судовому засіданні свідок [PERSON] та [PERSON] пояснили, що дійсно після смерті [PERSON] , з 2008 року [PERSON] постійно опікувався своїм братом, допомагав по господарству, вони разом засаджували город, свідки достовірно знають, що [PERSON] завжди оплачував комунальні платежі за будинок, так як [PERSON] трохи зловживав алкоголем і в нього не вистачало тоді коштів. А з липня 2010 року [PERSON] проживав у брата [PERSON] , так як останній почав хворіти, не міг себе належно обслуговувати. У 2016 році взагалі стан [PERSON] погіршився і останній вже на вулицю із будинку не виходив. Суд, вислухавши представника позивача, свідків [PERSON] , [PERSON] , дослідивши письмові докази у справі, встановив відповідні факти та виниклі правовідносини, дійшов висновку про задоволення позову виходячи із наступного. Відповідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 76 ЦПК доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів: 3) показаннями свідків. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 28 травня 2020 року, виданим Броварським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального Міністерства (м. Київ). [PERSON] є рідним братом позивачу [PERSON] . Батько позивача та [PERSON] - [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] видано Красилівською сільською радою Броварського району Київської області 14 травня 2002 року. [PERSON] , померла [INFO] . Як вбачається із Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) щодо майна [PERSON] та [PERSON] зазначено - підготовка до видачі свідоцтва про право на спадщину. [PERSON] на момент смерті належав житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 93,3 м2, житловою площею 49,6 м2 з наступними надвірними будівлями і спорудами: сарай Б, прибудова б. погріб В, вбиральня Г, колонка №1, хвіртка №2, ворота № 3, огорожа № 4, що підтверджується довідкою № 1299 від 21 жовтня 2020 року виданої Красилівською сільською радою Броварського району Київської області та технічним паспортом на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами за вищевказаною адресою. Згідно записам у погосподарській книзі № 7 за 2001-2005 роки у вказаному житловому будинку проживали та були зареєстровані: [PERSON] - голова сім"ї, [PERSON] - його дружина, [PERSON] - син. На день смерті померлого у будинку проживали [PERSON] - дружина померлого та син [PERSON] , що підтверджується довідкою за № 1300 від 21 жовтня 2020 року виданої Красилівською сільською радою Броварського району Київської області. [PERSON] прийняв спадщину після смерті своєї мачухи так як вони були зареєстровані разом за однією адресою, вели спільно господарство і понад п`ять років проживали як сім`я, та у визначений законом строк [PERSON] не відмовився від прийняття спадщини. Розмір частки яку [PERSON] успадкував становить ціла частка, тобто Ѕ частка у вищезазначеному будинку, яку [PERSON] успадкувала післясмерті свого чоловіка [PERSON] , перейшла до [PERSON] . [PERSON] та [PERSON] проживати однією сім`єю. Він доглядав та піклувався за мачухою, з того часу їхні стосунки стали ще більш родинними і вони разом жили до моменту її смерті однією сім`єю. Згідно виписки з погосподарської книги № 8 за 2016-2020 роки [PERSON] був зареєстрований та проживав у будинку по [ADDRESS] . 05 лютого 2016 року рішенням № 48 VI cесії VII скликання Красилівської сільської ради Броварського району Київської області "Про перейменування вулиць на території села Красилівка Броварського району Київської області" [ADDRESS] в с.Красилівка перейменована на [ADDRESS]. Частиною 2 ст. 3 СК України передбачено, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Відповідно до законодавства, сім`я може бути створена на підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства можна зробити висновок, що людина має право на вибір форми організації свого сімейного життя. Відповідно до п. 21 Постанови Пленуму Верховного суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 року № 7 при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті З СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо. Відповідно до ст.ст. 3,4 Сімейного кодексу України сім`я є первинним та основним осередком суспільства. Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки, як немайнові так і майнові. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства. Пунктом 6 Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 встановлено, що до членів сім`ї належать особи, що постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, але й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт і т.п. Європейський суд з прав людини, надаючи власне визначення терміну "сімейне життя", вказує на те, що сімейне життя може існувати там, де між особами не існує жодних юридичних зав`язків. Так, у справі "Ельсхольц проти Німеччини" суд визначив, що "поняття сім`ї (за статтею 8 ЄКПЛ) не обмежується стосунками на основі шлюбу і може охоплювати інші "сімейні" зв`язки, коли сторони проживають разом поза шлюбом". Згідно із ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Посилання позивача про те, що і він після смерті мачухи [PERSON] проживав разом із братом за адресою: [ADDRESS] , так як він останнім часом хворів і за ним необхідно було здійснювати догляд, знайшли своє підтвердження письмовими доказами у справі, а саме актом депутата Калинівської селищної ради Броварського району Київської області Ситюк Ігорем Васильовичем від 20 жовтня 2020 року, а також свідченнями у судовому засіданні свідків [PERSON] , [PERSON] . Згідно ч. 3 ст. 1268 ЦК України позивач має право на спадкування за законом як особа, яка проживала зі спадкодавцем. Відповідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ч. ч. 1,2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, і на час відкриття спадщини проживав постійно із спадкодавцем, але не був зареєстрований разом з ним, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). За змістом положень ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою. За змістом ч. 1ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. У ч. 2 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Таким чином, суд враховує, що під час розгляду справи наведені у позові обставини були доведені належними та достовірними доказами, що відповідач визнає позов і це не суперечить закону та зібраним у справі доказам, а тому позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved