Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-15 00:00:00

позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, в якому просить стягнути з відповідача на користь держави в рахунок відшкодування збитків, спричинених державі внаслідок незаконного лову риби в розмірі 9078грн, судові витрати в в сумі 2102грн. Обгрунтовує вимоги таким. 18.04.2018року головним державним інспектором Управління державного агенства рибного господарства у Донецькій області стосовно [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення за № 000703 за ч.4 ст. 85 КУпАП (грубе порушення правил рибальства. Постановою Дружківського міського суду від 22.05.2018р у справі № 229/1972/18 [PERSON] визнано винним у скоєнні зазначеного правопорушення та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340грн. Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення судом встановлено, що 18.04.2018р [PERSON] , перебуваючи на р.Казений торець в районі м.Дружківка Донецької області в період нересту риби ловив рибу забороненим знаряддям лову, а саме сіткою вловив рибу виду судак в кількості 16шт, загальною вагою 2кг, короп в кількості 3 шт, загальною вагою 30кг. Загальна сума матеріального збитку складає 9078грн. Своїми діями порушив ст. 63 Закону України "Про тваринний світ", п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, за що передбачена відповідальність за ч.4 ст. 85 КУпАП. Вказана постанова суду [PERSON] не оскаржувалась та набрала законної сили, що свідчить про встановлення судом факту вчинення відповідачем адміністративного правопорушення та спричинення ним шкоди державі в особі Управління Державного агенства рибного господарства у Донецькій області на суму 9078грн. Однак , під час розгляду справи про адміністративне правопорушення судом не вирішено питання щодо відшкодування шкоди, завданої рибному господарству України, у зв"язку з чим питання про таке відшкодування підлягає вирішенню у порядку цивільного судочинства. Шкода і збитки , заподіяні навколишньому природному середовищу, підлягають зарахуванню на рахунки фондів охорони навколишнього природного середовища відповідних рад до місцевого бюджету. Інтереси держави у сфері бюджетного відшкодування полягають у забезпеченні стягнення заборгованості перед бюджетом, своєчасного наповнення фіскальних рахунків, перешкоджанні дефіциту бюджетних коштів та запобіганні неплатоспроможності бюджетних установ. Порушення інтересів держави полягає у тому, що непогашення заборгованості перед бюджетом та невідшкодування заподіянної шкоди навколишньому природньому середовищу створює загрозу економічним інтересам держави, порушує порядок надходження , акумулювання та використання коштів державного або місцевого бюджету, що зможе призвести до неможливості фінансування видатків бюджетів, у т.ч. захищених (заробітна плата, фінансування закладів озхорони здоров"я тощо). Компетентним органом, який має здійснювати захист державних інтересів, є Управління державного агенства рибного господарства у Донецькій області, яке має право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб"єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони , використання і відтворення водних біоресурсів відповідно до ст. 10 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів". Органи рибоохорони мають право самостійно та через органи прокуратури подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб"єктами господарюваня та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони , використання і відтворення водних біоресурсів. Проте , вказане повноваження Управлінням не використано. За таких обставин, у прокурора відповідно до ст. 23 Закону України "Про прокуратури" є підстави для звернення до суду з позовом та представництва інтересів держави в особі Управління державного агенства рибного господарства у Донецькій області , оскільки компетентний суб"єкт не здійснює належним чином повноваження по захисту інтересів держави. Нездійснення захисту інтересів держави обумовлено тим, що з часу винесення судом постанови у справі про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] вказаний орган не звернувся до суду з відповідним позовом. Ухвалою суду від 07 липня 2020року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у даній цивільній справі. Визначено розгляд справи проводити в загальному порядку позовного провадження. Призначено підготовче засідання. (а.с.19-20) Ухвалою суду від 28 липня 2020року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (а.с.30-31) В судовому засіданні прокурор підтримав позовні вимоги і просить їх задовольнити з підстав, викладених в позові. Представник Управління Державного агенства рибного господарства у Донецькій області в судове засідання не з"явився. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. надали заяву в якій підтримують позовні вимоги заступника керівника Краматорської місцевої прокуратури Донецької області , вважають їх законними та такими, що підлягають задоволенню. Також просять провести судове засідання без участі представника позивача у зв"язку з неможливістю прибути в судове засідання. Відповідач [PERSON] визнав факт вчинення ним адміністративного правопорушення за ч. 4 ст. 85 КУпАП у квітні 2018року. Штраф 340грн за постановою суду від 22.05.2018року він сплатив. Вважав, що після сплати штрафу до нього не буде ніяких претензій. Дослідивши докази по справі, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню. Відповідно до ч. 1ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Судом встановлено, що [PERSON] 18 квітня 2018року о 15год 10хв , перебуваючи на р.Казений Торець район м. Дружківка Донецької області , в період нересту ловив рибу забороненими знаряддями лову, а саме сіткою, вловивши рибу виду судак в кількості 16 шт, загальною вагою 2кг, короп в кількості 3шт, загальною вагою 30кг. Вказаними діями відповідач заподіяв матеріальну шкоду рибним запасам України у розмірі 9078 грн. Стосовно [PERSON] було складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП (грубе порушення правил рибальства), який направлений для розгляду до Дружківського міського суду Донецької області. Постановою судді Дружківського міського суду від 22.05.2018 у справі №229/1972/18 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340грн. (а.с.8-10) Правовідносини, що виникли між сторонами регулюються Законом України «Про тваринний світ»; Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища»; Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Постановою КМ України №1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». Відповідно ч. 1ст. 40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Як вбачається зі змісту постанови Дружківського міського суду Донецької області від 22 травня 2020 року, питання про відшкодування [PERSON] спричиненої ним шкоди у сумі 9078грн вирішено не було. Розрахунок розміру шкоди, спричиненої діями відповідача, проведено на підставі Додатку № 3 «Такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства водних біоресурсів у виключній (морській) економічній зоні України, а також анадромних видів риб, що утворюються у річках України за межами цієї зони», затверджених Постановою кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209. Згідно із ч. 3ст. 40 КУпАП питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, може вирішуватися в порядку цивільного судочинства. Згідно зі ст.10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Як слідує з ст.3 даного Закону об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є дикі тварини хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Відповідно до ст.ст.68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Як вбачається із ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Згідно з ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Належність водних біоресурсів визначається Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст.37 якого передбачає, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Відповідно до ч.6 ст. 82 ЦПК України, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні,чи мали місце ці дії (бездіяльність)та чи вчинені вони цією особою. Таким чином, природні ресурси, які незаконно добуті [PERSON] на р.Кривий Торець в районі м.Дружківка, є майном Дружківської міської ради, на користь якої підлягає відшкодуванню майнова шкода, завдана відповідачем внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до ч.1ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з ч. 1ст.133 ЦПК України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Позивачем сплачено судовий збір у сумі 2102грн. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги заступника керівника Краматорської місцевої прокуратури Донецької області, який діє в інтересах держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області є законними, обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Outcome: approved