Jurisdiction: civil
Date: 2016-10-03 00:00:00

Позивачі звернулись до Краматорського міського суду Донецької області з позовом до про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, свої вимоги обґрунтував тим, що їм на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS], на підставі свідоцтва про право власності виданого органом приватизації Краматорського міськвиконкому 22.12.1997 року за № 6617/1. 7 липня 2014 року , в їх відсутність сталося залиття належної їм квартири, з квартири № 13, що належить відповідачу. Внаслідок залиття їх квартири було пошкоджено в кухні - плитку кахельну, шпалери на стелі на віконних відкосах відслоївся гіпсокартон, в коридорі пошкоджено шпалери, деформовано вхідні двері у залу. Вартість віднову вальних робіт оцінюють в 30000 грн. Окрім цього було зламано побутову техніку, а саме хліб опічка, микрохвильовка, акустична система, а також пошкоджено меблі кухонний гарнітур, меблева стінка в залі. Вартість віднову вальних робіт по ремонту техніки та меблів вони оцінюють в 40000 грн. Крім того діями відповідачів їм було спричинено моральну шкоду, котру вони оцінюють в 10000 грн. Просять суд стягнути з відповідачів в солідарному порядку вартість спричиненої шкоди в сумі 70000 грн, моральну шкоду в сумі 10000 грн, а також судові витрати. В судове засідання позивач не з′явились , надали заяву згідно до котрої просять справу розглянути за їх відсутності та просять вимоги задовольнити. Відповідачі в судове засідання також не з′явились, причин неявки суду не повідомили. Суд, дослідивши матеріали справи набуває висновку, що заявлені позивачем вимоги підлягають частковому задоволенню, з наступних підстав. Згідно ст. 212 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до ч.1 ст. 60 ЦПК кожна сторона зобов?язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно дост. 22 ЦК України, особа якій завдано збитки в результаті порушення її цивільного права має право на їх відшкодування. Відповідно дост. 1166 ЦК України, шкода завдана майну фізичної або юридичної особи відшкодовується в повному обсязі особою яка її завдала. Згідно до довідки БТІ м. Краматорська квартира [ADDRESS] [PERSON]. Згідно з п. 2.3.6 „Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій" (далі - Правила від 17.05.2005 року), затвердженихнаказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 р. № 76у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). Як свідчить акт від 9 липня 2014 року, складений комісією, ними була обстежена квартира № 9 на предмет залиття, в ході обстеження встановлено, що вказана квартира була залита із верхньої квартири № 13, встановити причину залиття не є можливим внаслідок ліквідації аварійної ситуації. В ході обстеження також встановлено, в залі порушено покриття підлоги, та деформовано вхідні двері в зал, в кухні відслоїлась кахельна плитка, порушено шпалери на стелі та відслоївся гіпсокартон на віконних відкосах, в коридорі відслоєння шпалер. Відповідно до ч.3ст.10 ЦПК Україникожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1ст.58 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Відповідно до вимог п. 2ст. 10 Закону "Про приватизацію державного житлового фонду"власники квартир багатоквартирних будинків є співвласниками допоміжних приміщень у будинку, технічного обладнання, елементів зовнішнього благоустрою і зобов'язані брати участь у загальних витратах, пов'язаних з утриманням будинку і прибудинкової території відповідно до своєї частки у майні будинку. Згідно з п.7. Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків (далі - Правила від 08.11.1992 року), затвердженихпостановою КМУ від 8 жовтня 1992 р. № 572, власник квартири зобов'язаний: - дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; - проводити за власні кошти ремонт квартири; - використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; - не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян. Відповідно до п. 11 Правил від 08.11.1992 року власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків і гуртожитків несуть відповідальність згідно із законодавством. Згідно з ч.1ст.316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Відповідно до ч.3ст.386 ЦК Українивласник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ч. 1ст. 1166 ЦК Українимайнова шкода, завдана діями чи бездіяльністю майну фізичної або юридичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, що її завдала. Виходячи з вище наведеного, відповідач [PERSON], як власник квартири [ADDRESS], повинен забезпечувати збереження технічного обладнання житлового будинку, яке знаходиться у її квартирі. Не забезпечення відповідачем своїх обов'язків призвело до того, що утворилась теч, яка стала причиною залиття квартири позивача. Згідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи № 172/6, згідно до котрої причиною залиття стало просачування води з квартири № 13, вартість ремонтно-відновувальних робіт в квартирі 9 становить 2961 грн. Таким чином, Приватне підприємство «Алатир» взагалі не є відповідачем по справі, оскільки їх вини не встановлено експертизою. Згідно до висновку судової товарознавчої експертизи № 346 розмір матеріальної шкоди завданої власнику пошкодженого майна, а саме побутової техніки та меблів, що порстарждали внаслідок залиття квартири № 9 в будинку № 57 по вл. Соціалістичній в м. Краматорську становить 1414 грн. Таким чином розмір матеріальної шкоди спричиненої позивачам становить 4375 грн. Відповідно дост. 23 ч.2 п.1,2 ЦК Україниморальна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів тощо. Згідно із роз'ясненнями, наданими у п.3Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди"під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв'язку з ушкодженням здоров'я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв'язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. З огляду на вищенаведене суд приходить до переконання, що позивачу з вини відповідачів було заподіяно моральну шкоду внаслідок залиття квартири, яка виразилась у переживаннях і стражданнях, втраті нормальних життєвих зв'язків, що потребує додаткових зусиль для організації життя, відновлення нормального стану квартири, придатного для проживання у ній. Згідно із ч. 1ст. 1167 ЦК Україниморальна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Згідно з роз'ясненнями, даними у п.9Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, порушення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вона є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди мають враховуватись вимоги розумності та справедливості. Визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди у даному конкретному випадку, суд враховує характер моральних страждань позивачки внаслідок залиття належної їй квартири та, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає можливим стягнути з відповідача [PERSON] на користь позивачів в рахунок відшкодування заподіяної їм моральної шкоди 150 гривень, кожному, вважаючи таку суму співмірною тим стражданням, які перенесли позивачі. Стосовно судових витрат, вважаю за необхідне зазначити наступне, у відповідності до ст. 88 ЦПК України - стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. До судових витрат у відповідності до ст. 79 ЦПК України до витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать: 2) витрати на правову допомогу; 3) витрати сторін та їх представників, що пов'язані з явкою до суду; 4) витрати, пов'язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів та проведенням судових експертиз; 5) витрати, пов'язані з проведенням огляду доказів за місцем їх знаходження та вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи; 6) витрати, пов'язані з публікацією в пресі оголошення про виклик відповідача. Таким чином з [PERSON] на користь позивачів підлягають стягненню судові витрати пропорційно задоволеним вимогам 48 грн.(моральна) та 98 грн.(матеріальна), а також підлягають стягненню витрати на проведення експертизи 88 грн. (судової товарознавчої експертизи № 346 ), а загалом грошові кошти в сумі 234 грн..

Outcome: partial