Jurisdiction: civil
Date: 2014-10-27 00:00:00

Харківська міська рада звернулася до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди (неодержаного прибутку). В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що згідно з декларацією про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області від 28.02.2014р. за №ХК 143140580397, замовником будівництва з реконструкції нежитлових приміщень [ADDRESS], є [PERSON] На виконання положень ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування. На виконання цих вимог рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 року № 804 затверджено новий Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, який містить аналогічні положення про залучення замовників до обов'язкової пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова. Вказане положення передбачає механізм залучення до пайової участі, порядок укладання договорів та розрахунок розміру величини пайового внеску. Позивач наголошує, що відповідачем не виконано вимог, визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядком пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, оскільки [PERSON] не звернувся до Департаменту економіки та комунального майна для укладення відповідного договору про пайову участь. Листами управління соціально - економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від 23.04.2014 року за № 262/0/114-14 та від 19.03.2014р. № 188/0/114-14 поінформовано [PERSON] про необхідність звернення до виконавчих органів ХМР для укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова та направлено на підписання проект договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Відповіді на дане звернення про укладення вказаного договору від [PERSON] до ХМР не надходили. Таким чином, у разі б належного виконання замовником будівництва передбаченого законом обов'язку щодо звернення до органу місцевого самоврядування для укладення договору, Харківська міська рада беззаперечно отримала б кошти пайової участі у розвитку інфраструктури м.Харкова у порядку та розмірах передбаченим чинним законодавством. За таких обставин неодержані кошти позивач відносить до збитків у вигляді упущеної вигоди, розмір їх становить 4% від розміру кошторисної вартості будівництва 557820,90 грн. і дорівнює 24544,12 грн. Такі обставини на думку позивача свідчать про порушення його прав та охоронюваних законом інтересів і є підставою для їх захисту у вказаний у позові спосіб. В судове засідання року представник позивача за довіреністю №08-11/5954/2-13 від 30.12.2013р. Разін М.І. не з'явився, надавши заяву з прохання розглядати позов за його відсутності, задовольнивши вимоги в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечував. Відповідач до судового засідання не з'явився, повідомлявся про час та місце розгляду справи своєчасно та належним чином за адресою його проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку, причини неявки суд не повідомив. Згідно ч.3 ст.27 ЦПК України відповідач зобов'язаний добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки , що відповідно до принципу юридичної визначеності , як складової частини конституційного принципу верховенства права зобов'язує відповідача самостійно цікавитися перебігом розгляду судом пред'явленого до нього позову. Тривала відсутність такого інтересу з боку відповідача свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права. За таких обставин суд, зі згоди позивача, ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України. Суд, дослідивши докази у їх сукупності, вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню з наступних підстав. Розглянувши надані учасниками судового процесу документи і матеріали, всебічно та повно з'ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне. Статтею ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", який набрав чинності з 12 березня 2011 року, визначено, що замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об'єкта містобудування в експлуатацію. На виконання положень визначених ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 року № 804 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, який містить аналогічні положення щодо обов'язковості залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова. Відповідно до вказаного Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд та 4% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків. Залучення замовників здійснюється на підставі договорів про пайову участь, які укладаються з Департаментом економіки та комунального майна. Для укладення такого договору замовник зобов'язаний звернутись із відповідною заявою до Департаменту. За нормами ст. 1 Закону замовником є фізична або юридична особа, що має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала у встановленому законодавством порядку відповідну заяву. Під плануванням і забудовою територій відповідно до статті 2 цього Закону слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови та територій. Відповідно до декларації про готовність об'єкта до експлуатації зареєстрованої від 28.02.2014р. за №ХК 143140580397, замовником будівництва з реконструкції нежитлових приміщень [ADDRESS], є [PERSON] Однак, визначений Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" та рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 р. № 804 обов'язок [PERSON] не виконав та не звернувся до Департаменту економіки та комунального майна для укладення відповідного договору про пайову участь. Листами управління соціально - економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від 23.04.2014 року за № 262/0/114-14 та від 19.03.2014р. № 188/0/114-14 [PERSON] поінформовано про необхідність звернення до виконавчих органів ХМР для укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова та направлено на підписання проект договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова. З огляду на вищевикладені обставини та у зв'язку з тим, що відповідач всупереч ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" ухиляється від укладення відповідного договору до органів місцевого самоврядування, Харківська міська рада мотивує виникнення у неї права на звернення до суду за захистом порушених прав у спосіб - шляхом стягнення з [PERSON] збитків у вигляді упущеної вигоди (неодержаного доходу) у розмірі 24544,12 грн. згідно з розрахунком величини пайового внеску виконаного за показниками опосередкованої вартості будівництва. За загальним правилом, виходячи із принципу свободи договорів, сторона (сторони) не може бути примушена до укладення договору. Відповідно до пункту 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зі змісту даної статті слідує, що договором є домовленість сторін, що виражає узгоджену волю сторін, яка спрямована на досягнення конкретної мети, тобто договір це юридичний факт, на підставі якого виникають цивільні права та обов`язки. Приписами ст. 627 ЦК України встановлено, що відповідно до ст. 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно до ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Крім того, за ст. 640 ЦК України договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Якщо відповідно до акта цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передання майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії. Договір, що підлягає нотаріальному посвідченню, є укладеним з дня такого посвідчення. Суд відхиляє, як юридично неспроможні, посилання позивача на те, що листом управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна від 23.04.2014 року за № 262/0/114-14 та від 19.03.2014р. № 188/0/114-14 [PERSON] було поінформовано про необхідність звернення до виконавчих органів ХМР для укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова та направлено на підписання проект договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова. У відповідності до ст. 641 ЦК України пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов'язаною у разі її прийняття. Пропозиція укласти договір може бути відкликана до моменту або в момент її одержання адресатом. Пропозиція укласти договір, одержана адресатом, не може бути відкликана протягом строку для відповіді, якщо інше не вказане у пропозиції або не випливає з її суті чи обставин, за яких вона була зроблена. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною. Якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом. Особа, яка прийняла пропозицію, може відкликати свою відповідь про її прийняття, повідомивши про це особу, яка зробила пропозицію укласти договір, до моменту або в момент одержання нею відповіді про прийняття пропозиції (ст. 642 ЦК Ураїни). Судом встановлено, що на момент звернення до суду немає доказів того, що пропозиція укласти договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова була отримана відповідачем [PERSON], що з його боку мало місце прийняття (акцепт) пропозиції укласти договір. Таким чином доказів, які б свідчили, що позивач запропонував [PERSON] укласти такий договір, а останній відмовився від його укладання, або прийняв цю пропозицію та вчинила які б небудь дії, які засвідчили його бажання укласти договір, позивач суду не надав. Згідно до вимог ч.1 ст.11 ЦК України , ч.1 та 2 ст.509 ЦК України. цивільні права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені актами цивільного законодавства. Але за аналогією породжують цивільні права та обов'язки. До підстав виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема належать договори та інші правочини. Зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послуги, сплатити гроші тощо або утримуватись від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Таким чином, відсутність укладеного договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м.Харкова, обов'язковість укладення якого лежить як на замовнику будівництва так і на Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради , не породжують у сторін цивільних прав та обов'язків, пов'язаних з виконанням такого договору та виключають можливість застосування до них положень ст. ст.22, 623 ЦК України щодо відшкодування збитків у вигляді неодержаних доходів (упущеної вигоди). На підставі викладеного вище, суд вважає, позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню.

Outcome: dismissed