Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-26 00:00:00

Позивач [PERSON] 24 жовтня 2017 року звернувся до Березанського районного суду з зазначеним позовом, посилаючись на те, що 07 липня 2017 року о 13.00 год. на 80 км автодороги М-14 "Одеса-Мелітополь-Новоазовськ" в с.Красне Березанського району Миколаївської області біля АЗС "Маркет" сталася ДТП, у якій було пошкоджено належний йому автомобіль "Mitsubishi Lancer", реєстраційний номер [NUMBER] . Винним у ДТП постановою Березанського районного суду Миколаївської області від 22 вересня 2017 року визнано відповідача, який, керуючи мопедом "HONDA", реєстраційний номер [NUMBER] , перед зміною напрямку руху, а саме перед здійсненням повороту ліворуч не впевнився в безпечності свого маневру та допустив зіткнення з автомобілем "Mitsubishi Lancer", належним позивачу, внаслідок чого транспортні засоби отримали механічні ушкодження. Розмір збитків, завданих позивачу в результаті ДТП, становить 38462,12 грн., включаючи ПДА на запасні частини, матеріали фарбування, що визначено Звітом про оцінку вартості (розміру) шкоди № 153/08-17 від 26.08.2017 року; витрати на послуги суб`єкта оціночної діяльності [PERSON] з визначення розміру збитків становлять 1500,00 грн. Крім того, пошкодженням автомобіля позивачу завдано моральну шкоду, так як з часу скоєння ДТП він знаходиться у стресовому стані, має безсоння, спроби вирішити з відповідачем питання відшкодування шкоди в добровільному порядку закінчувалися суперечками, у зв`язку з чим позивач оцінює моральну шкоду у розмірі 2000,00 грн. Тому, посилаючись на ст.ст.1666, 1188, 22, 386, 1167, 1194 ЦК України, позивач просив стягнути з відповідача на свою користь в рахунок відшкодування матеріальної шкоди 38462,12 грн., в рахунок відшкодування витрат з оцінки розміру шкоди 1500,00 грн., моральну шкоду в сумі 2000,00 грн. та судові витрати в сумі 640,00 грн.. 11 травня 2018 року судом ухвалено заочне рішення у справі, яким позовні вимоги задоволені у повному обсязі. 18 липня 2018 року відповідач звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення від 18 травня 2018 року, яка ухвалою суду від 28 серпня 2018 року задоволена, заочне рішення Березанського районного суду Миколаївської області від 11 травня 2018 року скасоване, а справу призначено до розгляду у спрощеному позовному провадженні з викликом сторін. 25 червня 2019 року представник позивача надав суду заяву про зменшення позовних вимог, у якій, посилаючись на те, що позивачем у якості відшкодування шкоди отримано частина коштів у розмірі 6000,00 грн., просив стягнути з відповідача на користь позивача 32462,12 грн. на відшкодування матеріальної шкоди, 1500,00 грн. - відшкодування витрат з оцінки розміру шкоди, моральну шкоду у розмірі 2000,00 грн. та судовий збір у розмірі 640,00 грн.. У судове засідання, у якому справу розглянуто по суті, позивач та його представник не з`явились, представник позивача надала до суду заяву про розгляд справи за відсутності позивача та його представника та підтримання позовних вимог у повному обсязі, а також заяву щодо належності та допустимості доказів, у тому числі Звіту про оцінку вартості (розміру) шкоди як такого, що складеного відповідно до Методики товарознавчої експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів, яка не вимагає обов"язкового виклику заінтересованих осіб під час проведення дослідження, та розписки матері відповідача про сплату 6000 грн. як доказу вини відповідача у заподіяній позивачу шкоді. Відповідач та його представник у судове засідання не з`явились та не повідомили причину неявки, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, відзиву до суду не надали; 12 березня 2019 року надали до суду копію розписки [PERSON] , матері відповідача, про передачу нею позивачу у рахунок завданих збитків 6000 грн. У заяві про перегляд заочного рішення відповідач зазначав, що оцінка розміру збитків проведення з порушенням правил проведення товарознавчих експертиз, передбачених Методикою товарознавчої експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 24.11.2003 року за №142/5/2092, так як його не було повідомлено про час та місце проведення експертизи, яка проведена за його відсутності, експертизою не встановлено фактичний розмір збитків, оскільки не зафіксовано, які деталі автомобіля підлягають заміні, а які підлягають ремонту, тому висновки експертизи не можуть бути належним доказом. Вважає розмір збитків, завданих пошкодженням транспортного засобу, належного позивачу, не доведеним. Зважаючи, що сторони виклали свою позицію у направлених до суду заявах, повідомлені про час та місце судового засідання належним чином, але не скористалися своїм правом взяти участь у судовому засіданні або надати заяви про його відкладення, що не перешкоджає розгляду справи по суті, суд на підставі ст.223 ЦПК України вирішив справу без присутності учасників справи. Дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з таких підстав. Між сторонами склалися правовідносини, які регулюються нормами ЦК України про відшкодування шкоди. Як вбачається з постанови заступника начальника СВ Березанського ВП ОВП ГУНП в Миколаївській області від 27 липня 2017 року, кримінальне провадження №12017150150000360 від 07 липня 2017 року за фактом дорожньо-транспортної пригоди, що сталася біля с.Красне на 80 км автодороги М-14 "Одеса-Мелітополь-Новоазовськ" біля АЗС "Маркет" за участі автомобіля "Mitsubishi Lancer", реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням водія [PERSON] та мопеда "HONDA", реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням водія [PERSON] закрите у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення. Слідчим встановлено, що у результаті ДТП транспортні засоби зазнали механічних пошкоджень (а.с.11-12). Постановою Березанського районного суду Миколаївської області від 22 вересня 2017 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП, а саме у тому, що він 07 липня 2017 року о 13:00 годин на 80 км. автодороги М-14 Одеса-Мелітополь-Новоазовськ, керуючи мопедом "Хонда Е-50", державний номер [NUMBER] , перед зміною напрямку руху, а саме здійсненням повороту ліворуч, не впевнився в безпечності свого маневру, допустив зіткнення з автомобілем "Мітсубісі лансер", державний номерний знак [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , внаслідок чого транспортні засоби отримали механічні ушкодження (капот, передній бампер, лобове скло) (а.с.27). Звітом №153/08-17 щодо оцінки вартості (розміру) збитків, завданих пошкодженням транспортного засобу, належного [PERSON] , складеного ПП [PERSON] на замовлення позивача, визначено вартість відновлювального ремонту автомобіля з врахуванням зносу автомобіля у розмірі 38462,12 грн. (а.с.13-17). Відповідно до квитанції до прибуткового касового ордеру №26 від 26 серпня 2017 року [PERSON] за оцінку вартості (розміру) збитків сплатив ФП [PERSON] 1500,00 грн. (а.с.19). Розпискою від 24.08.2017 року підтверджено, що в рахунок відшкодування матеріальних збитків [PERSON] отримав від [PERSON] гроші у сумі 6000,00 грн. як частину суми від усієї шкоди (а.с.78), що сторонами визнається. Відповідно до п.3 ч.2 ст.11 ЦК України підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди. Відповідно до ч.1 ст.22 Цивільного кодексу України, особа, яка зазнала збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. На підставі ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. На підставі ч.1, п.1 ч.2 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадку, зокрема, якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки. Відповідно до ст.1187 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого. За статтею 1188 ЦК України, шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, в тому числі, шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою. Згідно з п.2.3, 2.4 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказо Фонду державного майна Міністерства юстиції України від 24.11.2003 року №142/5/2092 тазареєстрованої в Міністерстві юстиції України 24.11 2003 року за №1074/8395 (у редакції, що діяла на момент проведення оцінки), вартість відновлювального ремонту КТЗ визначається як грошові витрати, необхідні для відновлення пошкодженого, розукомплектованого КТЗ. Вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування КТЗ, з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості). . Відповідно до п.5.2 Методики у разі потреби виклик заінтересованих осіб для технічного огляду із зазначенням дати, місця та часу проведення огляду КТЗ (після їх узгодження з виконавцем дослідження) здійснюється замовником дослідження шляхом вручення відповідного виклику під розписку особі, що викликається, або телеграмою з повідомленням про її вручення адресату. У разі відсутності в установлений час на місці огляду осіб, що викликалися, огляд проводиться без їх участі, про що зазначається у звіті (акті), висновку. Отже, участь заінтересованих осіб не є обов"язковою при проведенні огляду КТЗ. Зважаючи, що відповідачем не надано будь-яких заяв чи клопотань щодо бажання взяти участь у проведенні такого огляду, суд не бере до уваги його заперечення щодо необхідності забезпечення участі відповідача у огляді пошкодженого транспортного засобу. При складенні звіту № 153/08-17 суб"єктом оціночної діяльності [PERSON] застосовано витратний та порівняльний підхід (а.с.13), який підлягав застосуванню відповідно до п.3.7 Методики. Пункт 3.8 Методики визначає основні методи витратного підходу, які використовуються для оцінки КТЗ, та до яких віднесені калькуляція витрат на переобладнання КТЗ; калькуляція витрат на відновлення пошкоджених чи розукомплектованих КТЗ і їх складників; калькуляція витрат на штучне виготовлення КТЗ; калькуляція витрат на демонтаж працездатних складників у разі визначення утилізаційної вартості КТЗ. Відповідно до п.4.4 Методики у звіті (акті) або висновку експерта (експертного дослідження) про оцінку КТЗ зазначається, зокрема, така інформація: відомості про виявлені під час огляду дефекти, пошкодження, а також обґрунтування засобів і обсягу відновлювальних робіт з їх усунення чи інших способів урахування дефектів (п."н"); додатки, які становлять невід`ємну частину звіту (акта), висновку експерта (експертного дослідження) про оцінку і містять дані стосовно технічного стану КТЗ (його складників), їх фотографічні зображення і дані, що підтверджують припущення та розрахунки. У додатках також може бути графічна розгортка побудови пошкодженого або розукомплектованого КТЗ з відображенням характеру пошкоджень або протокол технічного огляду з посиланням на характер і обсяг його пошкодження (п."с"). Початковим етапом дослідження, відповідно до п. 5.1. Методики, є технічний огляд КТЗ оцінювачем (експертом), який дає змогу органолептичними методами визначити ідентифікаційні дані КТЗ; його комплектність; укомплектованість; технічний стан, обсяг і характер пошкоджень; пробіг за одометром, інші показники на момент технічного огляду, необхідні для оцінки майна; обов"язковою є фіксація пошкоджень шляхом фотографування. За результатами технічного огляду КТЗ складається калькуляція вартості відновлювального ремонту. Якщо КТЗ на момент технічного огляду відновлено повністю або частково, то калькуляція відновлювального ремонту не складається, а надається повідомлення замовнику оцінки про неможливість проведення дослідження (п.8.5 Методики). При визначенні вартості матеріального збитку, завданого власнику КТЗ, враховуються дані про вартість складових частин КТЗ, які підлягають заміні та вартість необхідних для ремонту матеріалів (п.8.5.10 Методики). У порушення зазначених вимог у звіті №153/08-17 щодо оцінки вартості (розміру) збитків, завданих пошкодженням транспортного засобу, належного [PERSON] , складеного ПП [PERSON] , відсутні відомості про обсяг і характер пошкоджень, обґрунтування засобів і обсягу відновлювальних робіт з їх усунення чи інших способів урахування дефектів, калькуляція витрат, а також додатки, які становлять невід`ємну частину звіту (акта), висновку експерта (експертного дослідження) про оцінку і містять дані стосовно технічного стану КТЗ (його складників), їх фотографічні зображення і дані, що підтверджують припущення та розрахунки, протокол технічного огляду транспортного засобу з посиланням на характер і обсяг його пошкодження. Невідповідність вказаного звіту вимогам Методики свідчить про його недопустимість як доказу у цій справі та ставить під сумнів обґрунтованість вимог позивача щодо розміру завданої йому матеріальної шкоди, у зв`язку із чим у задоволенні позовних вимог в частині стягнення з відповідача матеріальної шкоди слід відмовити. Сплата матір"ю відповідача коштів позивачеві у рахунок збитків у розмірі 6000 грн. відповідно до розписки, з урахуванням позиції відповідача про недоведеність розміру завданих позивачеві збитків враховується судом як підтвердження відшкодування відповідачем таких збитків; разом з тим, наведений доказ не підтверджує розміру завданої матеріальної шкоди. Частиною другою ст.23 ЦК Україн визначено, що моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до роз`яснень, викладених у пунктах 3, 9 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб; розмір моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховується стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого-спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості. Суд вважає, що внаслідок ДТП позивачу була заподіяна моральна шкода, яка проявилася у душевних переживаннях внаслідок пошкодження належного йому транспортного засобу, а тому вимоги позивача щодо стягнення з відповідача моральної шкоди в сумі 2000,00 грн. є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тому з відповідача підлягають стягненню на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 30,50 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial