Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-28 00:00:00

21 жовтня 2019 року Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку [ADDRESS] «Мрія Плюс» звернулось до Рівненського міського суду з позовом до [PERSON] , треті особи [PERSON] , приватний нотаріус Дубровицького районного нотаріального округу Чубай Олександр Степанович, Комунальне підприємство «Рівненське бюро технічної інвентаризації» Рівненської обласної ради про скасування рішення про реєстрацію права власності та визнання недійсним договору дарування. В обґрунтування позову вказують, що 22.03.2011 року для забезпечення експлуатації багатоквартирного житлового будинку по [ADDRESS] відповідно до рішення загальних зборів, створено Об`єднання багатоквартирного будинку «Мрія Плюс». Вказують, що співвласники будинку були позбавлені права власності на частину коридору загального користування на 2 поверсі. Шляхом відгородження стіною до квартири [NUMBER] , включено коридор загального користування площею 3.63 кв.м. Зазначають, що перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що погіршує умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі, не допускається. Пунктом 1.4.5 "Правил" визначено, що для одержання дозволу на переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень їх власник або уповноважена ним особа, наймач (орендар) приміщення за згодою його власника подають до органу місцевого самоврядування заяву про надання дозволу на переобладнання або перепланування та, у разі необхідності, подається згода власників, співвласників (наймачів) або уповноважених ними осіб на переобладнання та перепланування приміщень, що перебувають у їх спільній власності. Проте жодних дозволів на відгородження загального коридору ОСББ не надавало. Згідно частини 1 статті 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", у разі зміни ідентифікаційних даних суб`єкта права, визначення часток у праві спільної власності чи їх зміни, зміни суб`єкта управління об`єктами державної власності, відомостей про об`єкт нерухомого майна, у тому числі зміни його технічних характеристик. Записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав. Однак, всупереч приписів 3-5 статті 24 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", реєстратор належним чином не перевірив подані документи, які не відповідали вимогам, встановленим ним Законом, не давали змоги встановити набуття речових прав на нерухоме майно, а саме на коридор загального користування розмішений на плані квартири [NUMBER] , площею 3.63 кв.м.. Відтак мало місце суперечність між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно. Проте 23.05.2018 за № 41230875 реєстратором прийнято рішення та проведено державну реєстрацію права власності в тому числі на частину коридору загального користування. В подальшому, 24.07.2018 між третьою особою [PERSON] та [PERSON] було укладено договір дарування квартири, за яким право власності в тому числі на частину коридору загального користування набув відповідач, що підтверджується витягом з реєстру речових прав на нерухоме майно. У зв`язку з цим звертаються до суду з даним позовом. Представник позивача Оспанов Р.О. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовільнити. Добудова зроблена до квартири є незаконною. Відповідач [PERSON] та її представник [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнали, просили суд відмовити в задоволенні позову. Відповідач [PERSON] суду пояснила, що квартиру їй подарувала її мати. Сусіди до неї не мають претензій з приводу добудови квартири за рахунок загального коридору. Крім цього, представник відповідача вказав, що позов поданий особою, яка на тай час не мала повноважень для подання позовної заяви, а також покликався на невідповідність платіжних доручень щодо сплати судового збору. Представника третьої особи приватного нотаріуса Дубровицького районного нотаріального округу Чубай О.С. - Грозік І.І. в судовому засіданні позовні вимоги не визнав. Вказав, що нотаріус вчинив дії відповідно до норм законодавства, оскільки до укладення договору дарування вже було зареєстровано право власності на квартиру з врахуванням добудови. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про день та час судового засідання повідомлялась, про причини неявки суду не повідомила. Комунальне підприємство «Рівненське бюро технічної інвентаризації» Рівненської обласної ради в судове засідання не з`явились, подали до суду заяву про розгляд справи у їхню відсутність. Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши наявні в матеріалах справи докази вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, згідно інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку [ADDRESS] МРІЯ ПЛЮС ідентифікаційний код 37614198 зареєстровано 22.03.2011 року. Чура Євгеній Сергійович - керівник з 28.12.2015 року згідно статуту здійснює представництво юридичної особи. Перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що погіршує умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі, не допускається. Пунктом 1.4.5 "Правил" визначено, що для одержання дозволу на переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень їх власник або уповноважена ним особа, наймач (орендар) приміщення за згодою його власника подають до органу місцевого самоврядування заяву про надання дозволу на переобладнання або перепланування та, у разі необхідності, подається згода власників, співвласників (наймачів) або уповноважених ними осіб на переобладнання та перепланування приміщень, що перебувають у їх спільній власності. Проте жодних дозволів на відгородження загального коридору ОСББ не надавало. Немає в матеріалах справи жодного доказу про згоду сусідів. Згідно частини 1 статті 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", у разі зміни ідентифікаційних даних суб`єкта права, визначення часток у праві спільної власності чи їх зміни, зміни суб`єкта управління об`єктами державної власності, відомостей про об`єкт нерухомого майна, у тому числі зміни його технічних характеристик. Записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав. 23.05.2018 за № 41230875 реєстратором прийнято рішення та проведено державну реєстрацію права власності в тому числі на частину коридору загального користування. 24.07.2018 між третьою особою [PERSON] та [PERSON] було укладено договір дарування квартири, за яким право власності в тому числі на частину коридору загального користування набув відповідач, що підтверджується витягом з реєстру речових прав на нерухоме майно. У ст. 41 Конституції України визначено, що використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. Згідно з ст. 13 Конституції України власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Частинами першою та другою ст. 369 ЦК України встановлено, що співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Розпоряджання майном, що є у спільній сумісній власності, здійснюється за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом. Частиною 2 ст. 382 ЦК України визначено, що усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. Частинами 1 та 2 ст. 5 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» визначено, що спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників. Спільне майно багатоквартирного будинку не може бути поділено між співвласниками, і такі співвласники не мають права на виділення в натурі частки із спільного майна багатоквартирного будинку. Співвласники мають право вільно користуватися спільним майном багатоквартирного будинку з урахуванням умов та обмежень, встановлених законом або рішенням співвласників. Реалізація співвласником своїх прав не може порушувати права інших співвласників (пункт 1 частини першої та частина друга статті 6 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»). Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. У постанові Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 року № 572»зазначено, що власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків мають право на переобладнання і перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, з дозволу власника будинку (квартири) та органу місцевого самоврядування, виданого в установленому порядку. Аналіз зазначених норм свідчить про те, що перепланування приміщення спільної сумісної власності може бути здійснено з дотриманням встановленого законом порядку, у тому числі за згодою осіб, які таким приміщенням володіють. В матеріалах справи відсутні будь-які докази, що перепланування спірного приміщення було проведено з дотриманням встановленого законом порядку та із згоди позивачів. Відповідно до ст. ст.2 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» предметом регулювання цього Закону є відносини, що виникають у процесі реалізації прав та виконання обов`язків власників квартир та нежитлових приміщень як співвласників багатоквартирного будинку. Відповідно до ст. ст.6 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники мають право, зокрема, вільно користуватися спільним майном багатоквартирного будинку з урахуванням умов та обмежень, встановлених законом або рішенням співвласників. Реалізація співвласником своїх прав не може порушувати права інших співвласників. Поняття спільного майна визначено статтею 1 вищезазначеного Закону, відповідно до якої спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія. Отже, виходячи з умов Закону, коридор є спільним майном співвласників багатоквартирного будинку. З наданого технічного паспорту будинку по [ADDRESS] , позивачем вбачається, що у коридорі на другому поверсі між квартирами [NUMBER] , [NUMBER] та [NUMBER] немає добудови, однак плану квартири [NUMBER] вбачається добудова, згідно якого обмежений доступ до коридору загального користування внаслідок проведення перепланування. Разом із цим, за ч. 3 ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Як передбачено ч. 1ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до частини першої статті 626 ЦК України договором є домовленість двох і більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до ст. 203 ЦК загальними вимогами, додержання яких є необхідним для чинності правочину є: 1) зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. 2) особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; 3) волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі, 4) правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; 5) правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; 6) правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей. Відповідно до ст. 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Згідно ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Зокрема, волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі, правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Враховуючи, що право власності на коридор загального користування набуто незаконно - це є підставою для визнання в цій частині недійсним договору дарування квартири. В межах розгляду даної справи відповідачем не спростовані доводи позивача та зібрані докази у справі щодо порушення прав позивача, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню. В матеріалах справи наявні в оригіналі дві квитанції про сплату судового збору:№10022271 від 01.04.2019 року на суму 1921.00 грн. та №10022302 від 08.07.2019 року на суму 1921.00 грн. з призначенням платежу судовий збір за позовом ОСББ «Мрія Плюс», а тому покликання представника відповідача про те, що стороною позивача не доплачений судовий збір не заслуговують на увагу. Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача підлягають стягненню судові витрати. На підставі викладеного,

Outcome: approved