Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-13 00:00:00

Позивач ТОВ «СК-АВТО-РЕНТ» звернувся до суду з позовом до ТОВ «КРИПТОІНВЕСТ», визначивши третіми особами, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, Публічне акціонерне товариство «УКРАЇНСЬКИЙ ПРОФЕСІЙНИЙ БАНК», Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮКАНТ КБ», про повернення нерухомого майна законному власнику ТОВ «СК - АВТО РЕНТ» код ЄДРПОУ 41100590, шляхом внесення запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна про право власності на нерухоме майно: реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 637434953101 за адресою: [ADDRESS] ), загальною площею 94,8 кв.м., опис: розташовані в будинку за планом земельної ділянки «А-5» за ТОВ «СК-АВТО-РЕНТ» Код ЄДРПОУ 41100590, скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження нерухомого майна : номеру запису № 25161857 про право власності, номеру запису № 9846902 по якому право власності припинено, номер запису № 9686146 про інше речове право та стягнення судових витрат та судового збору у сумі 2 881 грн. 50 коп. В обгрунтування позовних вимог зазначив, що ним було придбано на електронному аукціоні Прозоро Продажі 14.08.2019 року майнове право щодо нерухомого майна, відповідно до Протоколу електронного аукціону № UA-ЕА-2019-07-24-000301-b, найменування активу лоту GL48N09222: Майнові права на нерухомість, нежитлові приміщення загальною площею 94,8 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ). Дані майнові права були придбані у ПАТ «Український професійний банк», який був позивачем у справі № 554/9710/17, в якій Полтавським апеляційним судом винесено постанову про визнання недійсним нікчемного правочину та застосування наслідків недійсності нікчемного правочину, за яким було відчужено вказане вище майно. Майнові права оформлені договором № 75 купівлі-продажу майнових прав щодо нерухомого майна, які є відмінними від права власності від 04.09.2019 року, підписаного між ТОВ «СК-АВТО-РЕНТ» та ПАТ «УКРАЇНСЬКИЙ ПРОФЕСІЙНИЙ БАНК». В ході розгляду справи між ПАТ «УКРАЇНСЬКИЙ ПРОФЕСІЙНИЙ БАНК» та [PERSON] останнім було відступлено нежитлове приміщення 06.03.2018 року на користь ТОВ «КРИПТОІНВЕСТ», який на дату 22.09.2019 в Реєстрі речових прав на нерухоме майно зазначений власником даного приміщення. Таким чином, звертається до суду за захистом своїх прав та прохає витребувати майно у незаконного власника на підставі ст. 387 ЦК України. Зазначив, що на виконання Постанови Полтавського апеляційного суду майно повертається реальному власнику. Крім того, ухвалою Октябрського районного суду м.Полтави від 05.02.2018 року накладено арешт на нерухоме майно, розгляд справи у суді тривав до 21.01.2019 року, але незрозумілим чином майно [PERSON] було відступлено 06.03.2018 на користь ТОВ «КРИПТОІНВЕСТ», хоча перебувало під арештом. Враховуючи, що [PERSON] майно було відступлено в період дії ухвали про забезпечення позову, а також за нікчемним правочином, який визнаний недійсним, воно підлягає поверненню законному власнику. З цих підстав, підлягають скасуванню всі записи в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, в тому числі запис інше речове прав вид якого право користування (оренда). Ухвалою суду від 09 жовтня 2019 року позовну заяву залишено без руху. Ухвалою суду від 09 жовтня 2019 року задоволено частково заяву ТОВ «СК-АВТО-РЕНТ» та вжито заходів забезпечення позову шляхом заборони Управлінню державної реєстрації речових прав на нерухоме майно виконавчого комітету Полтавської міської ради проводити будь-які реєстраційні дії стосовно об`єкту нерухомого майна. Ухвалою суду від 23 жовтня 2019 року відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження. Ухвалами суду від 26 листопада 2019 року виправлено описку в ухвалі про відкриття провадження по справі та відкладено підготовче засідання. 24 грудня 2019 року підготовче засідання закрито та призначено справу до судового розгляду. У судовому засіданні представник позивача Скрипка В.О. позов підтримав, надав пояснення аналогічні викладеним у позовній заяві. Представник відповідача у судове засідання повторно не з`явився, належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи шляхом направлення судової повістки рекомендованим листом з повідомленням про вручення (а.с.81-81, 112-113, 116-117), про причини неявки не повідомив. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Публічне акціонерне товариство «УКРАЇНСЬКИЙ ПРОФЕСІЙНИЙ БАНК» у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомив (а.с. 78, 96,110). Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ТОВ «ЮКАНТ КБ», у судове засідання повторно не з`явився, належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи шляхом направлення судової повістки рекомендованим листом з повідомленням про вручення (а.с.83-84, 100-101, 114-115), про причини неявки суд не повідомив. Згідно ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, якщо відповідач не з`явився без поважних причин або без повідомлення причини, не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. З цих підстав суд, відповідно до ст.ст. ч.4 ст. 223, 280 ЦПК України, розглянув справу у заочному порядку та ухвалив рішення. Заслухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову з наступних підстав. Судом встановлено, що 28 травня 2016 року між ПАТ «Український професійний банк» (продавець) та [PERSON] (покупець) був укладений договір купівлі-продажу, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Смоляніновою О.Я. за № 1615, нежитлових приміщень загальною площею 94,8 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . (В Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна номер запису : 9846902 про якому право власності припинено). Постановою Полтавського апеляційного суду від 21 січня 2019 року (справа № 554/9710/17, провадження № 22-ц/814/136/19) вказаний нікчемний правочин - договір купівлі-продажу нерухомого майна визнано недійсним. У задоволенні позову про скасування рішення про державну реєстрацію права власності та визнання права власності на нерухоме майно - відмовлено, з огляду на те, що відповідно до ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі скасування на підставі рішення суду документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, до Державного реєстру вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. Тобто наявність рішення суду про визнання недійсним спірного договору, на підставі якого зареєстровано право власності на нерухоме майно у Державному реєстрі прав, є саме по собі підставою для внесення запису про скасування такої державної реєстрації і фактичне відновлення прав ПАТ «УПБ» на спірне нерухоме майно, що є достатнім і належним способом захисту прав позивача (а.с.12-15). В ході розгляду вказаної справи [PERSON] відступив нежитлове приміщення 06.03.2018 року на користь ТОВ «КРИПТОІНВЕСТ», реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 637434953101, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Згідно даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, станом на 11.09.2019 року ТОВ «КРИПТОІНВЕСТ» значиться власником вказаного майна (номер запису про право власності : 25161857). Також з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 11.09.2019 року слідує, що зазначено майно перебуває в оренді у ТОВ «ЮКАНТ КБ» до 14.05.2020 року, на підставі договору оренди нежитлових приміщень від 15.05.2015 року, укладеного між ТОВ «ЮКАНТР КБ» (орендар) та орендодавцем ПАТ «Український професійний банк» (орендодавець), посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бойко Л.Л. за № 1442 (номер запису про інше речове право : 9686146) (а.с.21). Відповідно до Договору № 75 купівлі-продажу майнових прав щодо нерухомого майна, які є відмінними від права власності від 04 вересня 2019 року, укладеного між ПАТ «УКРАЇНСЬКИЙ ПРОФЕСІЙНИЙ БАНК» (продавець) та ТОВ «СК-АВТО-РЕНТ» (покупець), Продавець передає у власність Покупцеві, а Покупець приймає у власність майнові права, які є відмінними від права власності та які виникли та/або можуть виникнути у майбутньому щодо нерухомого майна: нежитлові приміщення, що розташовані в будинку за планом земельної ділянки «А-%» загальною площею 94,80 кв.м. та знаходяться за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 637434953101, право власності на яке було набуте на підставі Договору купівлі-продажу нежитлових приміщень, посвідченого 24.05.2007 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бойко Л.Л. за № 4600 та припинено на підставі нікчемного Договору купівлі-продажу нерухомого майна, посвідченого 28 травня 2015 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Смоляніновою О.Я. за № 1615. Факт нікчемності правочину, за якою банк втратив право власності на об`єкт нерухомості підтверджено постановою Полтавського апеляційного суду від. 21 січня 2019 року № 554/9710/17. Згідно договору, до майнових прав належить визнання права власності на нерухоме майно, визнання правочину щодо припинення права власності Продавця недійсним та застосування наслідків недійсності нікчемного правочину, припинення дії третіх осіб , яка порушує право власності, відновлення становища, яке існувало до порушення прав Продавця, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, та інші майнові права, які пов`язані із виникненням припиненням права власності Продавця на нерухоме майно, зокрема, але не виключно: витребування майна з чужого незаконного володіння та застосування наслідків недійсності нікчемного правочину (а.с.7-9). Вказані майнові права були придбані на електронному аукціоні Прозоро Продажі 14.08.2019 року майнове право щодо нерухомого майна, відповідно до Протоколу електронного аукціону № UA-ЕА-2019-07-24-000301-b, найменування активу лоту GL48N09222: Майнові права на нерухомість, нежитлові приміщення загальною площею 94,8 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , (а.с.11). Таким чином, ТОВ «СК-АВТО-РЕНТ» бажає захистити свої право шляхом звернення до суду з вимогою про витребування майна з чужого незаконного володіння, зазначаючи правовою підставою норми ст. 387 ЦК України. Проте, суд вважає, що вимоги позивача безпідставними, виходячи з наступного. Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно зі статтею 5 ЦПК України , здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Статтею 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. У статті 3 ЦК України серед загальних засад цивільного законодавства значаться справедливість, добросовісність та розумність. Частиною 1 статті 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Саме власник має право витребувати майно з чужого незаконного володіння, що встановлено ст.387 ЦК України. Віндикація застосовується до відносин речово-правового характеру, зокрема якщо між власником і володільцем майна немає договірних відносин і майно перебуває у володільця не на підставі укладеного з власником договору. У цьому разі майно може бути витребуване від особи, яка не є стороною недійсного правочину, шляхом подання віндикаційного позову, зокрема, від добросовісного набувача з підстав, передбачених частиною першою статті 388 ЦК України (висновок Верховного Суду України, сформульований у постанові від 17 лютого 2016 року (провадження № 6-2407цс15)). Відповідно до частини першої статті 388 ЦК України якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише в разі, якщо майно: 1) було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; 2) було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; 3) вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Права особи, яка вважає себе власником майна, не підлягають захисту шляхом задоволення позову до добросовісного набувача з використанням правового механізму, передбаченого статтями 215, 216 ЦК України. Відповідно до висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові від 17 грудня 2014 року (провадження № 6-140цс14), власник майна може витребувати належне йому майно від будь-якої особи, яка є останнім набувачем майна та яка набула майно з незаконних підстав, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене попередніми набувачами, та без визнання попередніх угод щодо спірного майна недійсними. При цьому норма частини першої статті 216 ЦК України не може застосовуватись як підстава позову про повернення майна, переданого на виконання недійсного правочину, яке в подальшому відчужене набувачем третій особі, оскільки надає право повернення майна лише стороні правочину, який визнано недійсним. Захист порушених прав особи, що вважає себе власником майна, яке було неодноразово відчужене, можливий шляхом пред`явлення віндикаційного позову до останнього набувача цього майна з підстав, передбачених статтями 387 та 388 ЦК України. Право власника згідно із частиною першою статті 388 ЦК України на витребування майна від добросовісного набувача пов`язане з тим, у який спосіб майно вибуло з його володіння. Коло підстав, коли за власником зберігається право на витребування майна від добросовісного набувача, є вичерпним. Й однією з таких підстав є вибуття майна з володіння власника або особи, якій він передав майно, не з їхньої волі іншим шляхом (пункт 3 частини першої згаданої статті). Отже, з урахуванням викладених вище норм процесуального та матеріального права однією з обов`язкових умов для задоволення віндикаційного позову є встановлення під час розгляду спорів про витребування майна, зокрема й тієї обставини, чи перебувало спірне майно у володінні позивача, який указує на порушення своїх прав як власника, на підставах, визначених законодавством, та який на момент подання позову не є власником цього майна, однак вважає себе таким. Проте, у справі відсутні докази того, що ТОВ «СК-АВТО-РЕНТ» є власником нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] або є стороною правочину, який визнано недійсним, а тому не має права на витребування майна з чужого незаконного вилодіння чи повернення майна з одночасним внесенням запису про право власності до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Згідно ч.1 ст. 177 ЦК України об`єктами цивільних прав є, зокрема, і майнові права. Відповідно до ч.2 ст. 190 ЦК України майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами. В статті 3 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" майновими правами, які можуть оцінюватися, визнаються будь-які права, пов`язані з майном, відмінні від права власності, у тому числі права, які є складовими частинами права власності (права володіння, розпорядження, користування), а також інші специфічні права (права на провадження діяльності, використання природних ресурсів тощо) та права вимоги. Фактично ТОВ «СК-АВТО-РЕНТ» є власником майнових прав щодо нерухомого майна, які є відмінними від права власності , про що зазначено в самому Договорі № 75 від 04.09.2019 року, а тому реєстрація за ним права власності без набуття права власності на нерухоме майно в установленому законом порядку, суперечитиме чинному законодавству. Також є безпідставними і вимоги про скасування у Реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження нерухомого майна записів № 25161857 про право власності, номеру запису № 9846902 по якому право власності припинено, номер запису № 9686146 про інше речове право. Так, позивач прохає скасувати вказані записи, у зв`язку з тим, що придбав майнові права у ПАТ «УКРАЇНСЬКИЙ ПРОФЕСІЙНИЙ БАНК». Проте, згідно ч.3 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав). Враховуючи, що скасування державної реєстрації судом допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, а відповідних позовних вимог позивачем не заявлено, суд,

Outcome: dismissed