Jurisdiction: civil
Date: 2017-07-10 00:00:00

В провадженні Рівненського міського суду знаходиться цивільна справа за позовом [PERSON] до Комунального закладу "Рівненська обласна клінічна лікарня" Рівненської обласної ради про визнання незаконним застосування дисциплінарного стягнення . Свої вимоги обґрунтовує тим, що з квітня 2001 року працює на посаді лікаря ультразвукової діагностики у КЗ "Рівненська обласна клінічна лікарня" Рівненської обласної ради. За наказом головного лікаря від 21.07.2016 №73-ОД йому оголошено догану за неналежне виконання функціональних обов'язків, а саме: неправомірне проведення 02.06.2016 пункції та санування абсцесу печінки під контролем УЗД в умовах кабінету УЗД хворій [PERSON] з порушенням санітарно-епідеміологічного режиму, асептики та антисептики у відділенні ультразвукової діагностики. Вважає, що застосування до нього дисциплінарного стягнення є незаконним та необгрунтованим з наступних підстав. У ст. 147 КзПП України визначено, що порушенням трудової дисципліни згідно чинного трудового законодавства є невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов'язків, що проявились в порушенні правил внутрішнього трудового розпорядку, посадових інструкцій, положень, наказів та розпоряджень власника, якщо вони мають законний характер. Згідно положень ст. 149 КЗпП України при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Пункції абсцесу хворій [PERSON] він не проводив, про що 14.07.2016 вказав у письмових поясненнях на ім'я головного лікаря. Проте, такі письмові пояснення не враховані при вирішення питання щодо притягнення його до дисциплінарної відповідальності. Відтак, наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності є таким, що підлягає скасуванню. Просив визнати незаконним застосування до [PERSON] дисциплінарного стягнення у вигляді догани та скасувати наказ головного лікаря Комунального закладу "Рівненська обласна клінічна лікарня" Рівненської обласної ради №73-ОД від 21.07.2016. В судовому засіданні позивач [PERSON] підтримав позов в межах доводів позовної заяви. Будучи допитаним в якості свідка суду показав, що 02.06.2017р. на прохання хірурга [PERSON] у його робочому кабінеті відділення УЗД була проведена пункція під контролем сонографії. Хірург вводив голку в тіло хворої , а він слідкував по монітору за її рухом та спрямовував рух голки до печінки. Підтвердив, що з печінки в шприц була набрана речовина, яка в подальшому хірургом була забрана на дослідження. До 2013року в його кабінеті подібні операції проводилися неодноразово. Проте, з 2013р. з кабінету зняли і не проводять кварцування, та немає сестри медичної. Представник позивача за довіреністю від 30.03.2016р. [PERSON] підтримав позовну заяву в межах доводів позову. Пояснив, що його довіритель операції не проводив, слідкував за УЗД , а операцію проводив хірург [PERSON] В судових дебатах просив скасувати наказ у звязку з недотриманням строків притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності. Представник відповідача [PERSON] позов не визнала . Просила відмовити в задоволенні позову. Вважає, що дії [PERSON] були неправомірні у звязку з чим його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Заслухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши письмові матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності суд прийшов до наступних висновків Судом встановлено, що [PERSON] з 2001 року працює лікарем УЗД КЗ «Рівненська ОКЛ» Рівненської обласної ради, з 13.03.2015, з 26.12.2016р. лікарем-стажистом УЗД . Наказом № 73-0Д «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності лікаря ультразвукової діагностики відділення ультразвукової діагностики [PERSON]» від 21.07.2016 року за неналежне виконання функціональних обовязків, а саме: неправомірне проведення 02.06.2016р. пункції та санування абсцесу печінки під контролем УЗД в умовах кабінету УЗД хворій [PERSON], 1992р.н. з порушенням санітарно-епідемічного режиму, асептики та антисептики у відділенні ультразвукової діагностики. Оголошено догану лікарю ультразвукової діагностики відділення УЗД [PERSON] [PERSON] ознайомлений з наказом під особистий підпис 21.07.2016р. Судом досліджені письмові докази, які були підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності . Зокрема: 1. Доповідна заступника головного лікаря з хірургічної допомоги [PERSON] від 21.06.2016р. № 44/01-09/16, який провівши експертну оцінку історії хвороби хворої [PERSON], встановив, що лікарем ультразвукової діагностики [PERSON] в 15.10 год. в умовах кабінету УЗД проведено пункцію під контролем УЗД вищезазначеній хворій. Враховуючи те, що у відділенні УЗД немає спеціально бладнаної операційної або маніпуляційної з операційною медсестрою, хірургічні маніпуляції (в т.ч. пункції) у відделнні УЗД заборонені, що було підтверджено ним при допиті в судовому засіданні в якості свідка . 2. Протоколом позачергового засідання комісії з інфекційного контролю за інфекціями області хірургічного втручання та внутрішньо лікарняної інфекції за липень 2016 року від 15.07.2016р. № 9 згідно якого вирішили , що проведена «пункція та санування абсцесу печінки під контролем УЗД в умовах кабінету УЗД, 02.06.2016р. лікарем УЗД [PERSON] хворій [PERSON], 1992р.н. (медична карта стаціонарного хворого № 6392) проведена з порушенням санітарно-епідемічного режиму , асептики і антисептики та наказу МОЗ України від 04.04.2012р. № 236 «Про організацію контролю та профілактики післяопераційних гнійно-запальних інфекцій, спричинених мікроорганізмами, резистентними до дії антимікробних препаратів». Згідно санітарних норм та наказів МОЗ України проведення будь-яких маніпуляцій лікарями відділення УЗД у відділенні ультразвукової діагностики неможливе. 3. Пояснююча записка в.о. зав. відділенням УЗД [PERSON], яка була відібрана згідно рішення позачергового засідання комісії з інфекційного контролю за інфекціями області хірургічного втручання та внутрішньо лікарняної інфекції за липень 2016р., протокол № 8 від 04.07.2016р., згідно якої пояснив, що проведення пункції під контролем сонографії у відділенні ультразвукової діагностики є неможливим. 4. Пояснююча записка лікаря-хірурга гнійної хірургії та проктології [PERSON] відповідно до якої [PERSON] вказав, що 02.06.2016р. сумісно з лікарем відділення УЗД [PERSON], в умовах кабінету відділення УЗД КЗ РОКЛ, провели пункцію, та санацію абсцесу печінки під контролем сонографії, що було підтверджено ним і в ході допиту в судовому засіданні в якості свідка. Встановлено, що [PERSON] за проведення пункції хворій [PERSON] в кабінеті УЗД був притягнутий до дисциплінарної відповідальності. 5. Пояснююча записка лікаря ультразвукової діагностики відділення ультразвукової діагностики [PERSON] від 14.07.2016р., в якій вказав, що він не проводив пункції абсцесу хворій [PERSON] При цьому суд враховує, що 05.07.2016р., 13.07.2016р., [PERSON] відмовлявся від надання письмових пояснень, що підтверджується відповідними актами дослідженими судом. Також суд враховує, що в ході допиту в судовому засіданні в якості свідка, [PERSON] підтвердив, що за його участі в його робочому кабінеті саме і було проведено пункцію, та санацію абсцесу печінки під контролем сонографії хворій [PERSON] 6. Медична карта стаціонарного хворого [PERSON], 14.10.1992р.н. № 6392, яка містить запис , що 02.06.2016р. під контролем УЗД спунктовано абсцес печінки , евакуйовано приблизно 160 мл гною. Порожнину абсцесу відмито розчином декасану, введено 6 мл розчину гентаміцину, лікарі [PERSON], [PERSON] Так, допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] підтвердила, що 02.06.2016р. вона в вищезазначеній медичній картці внесла запис «15.10 02.06.2016р.» , що саме відбулася певна дія в кабінеті УЗД, поставила свій підпис і в журналі прийому хворих, який в подальшому зник. Крім того, як член комісії підтвердила, що [PERSON] порушив санітарний режим проведенням операції хворій [PERSON] в кабінеті УЗД, який є терапевтичним. Крім того, судом встановлено, що для підвищення ефективності протиепідемічної роботи щодо профілактики внутрішньо лікарняних інфекцій, повязаних з хірургічним лікуванням хворих, наказом головного лікаря закладу охорони здоровя створюється Комісія з інфекційного контролю, Головним лікарем затверджене Положення «Про комісію і інфекційного контролю в хірургічному стаціонарах» 22.09.2015р. П.2 Положення передбачено, що основним завданням КІК є координація заходів персоналу хірургічного стаціонару, спрямованих на попередження виникнення та розповсюдження захворювань на ІОХВ у пацієнтів. На підставі наказу № 61-ОД/2 від 21.06.2016р. «Про проведення службового розслідування щодо проведення пункції під контролем сонографії у відділенні УЗД лікарем ультразвукової діагностики [PERSON] 02.06.2016р. проведено розслідування обставин лікування хворої [PERSON] та обґрунтованість проведення пункції під контролем сонографії у відділенні ультразвукової діагностики 02.06.2016р. лікарем [PERSON] Відділення УЗД КЗ РОКЛ в своїй роботі керується Положенням про відділення УЗД КЗ РОКЛ, яке затерджене 29.07.2013р., завданням якого є забезпечення висококваліфікованої діагностики захворювань, консультативна допомога, методична допомога. (р.2). Відповідно до Р.5 обстеження хворих проводиться, як УЗД ( отримання ехографічних картин ) - печінки, жовчовивідної системи, підшлункової залози, селезінки, нирок. Лікар УЗД [PERSON] в своїй діяльності керується Посадовою Інструкцією, затвердженою 23.03.2016р., з якою ознайомлений під особистий підпис. Так, за вказаною інструкцією його робочим місцем є кабінет проведення УЗД, який оснащений відповідно до табеля оснащення кабінетів УЗД. Згідно п.4.1.7 лікар УЗД несе відповідальність за дотримання санітарно-епідемічного режиму у відділенні . З оглянутого судом журналу реєстрації ультразвукових досліджень, л-ря [PERSON], який розпочатий 24.03.2016р., та наданий в судове засідання позивачем, вбачається, що імені хворої [PERSON], як такої що проходила обстеження в кабінеті УЗД [PERSON] станом на 14.51 записаною не значиться. Записи в даному журналі закінчуються № 676 за 02.06.2016р. Допитані в судовому засіданні свідки [PERSON], [PERSON], [PERSON], як члени комісії з інфекційного контролю, підтвердили висновки комісії, які викладені в протоколі № 9 від 15.07.2016р. Відповідно до ст. 147 КЗпП, передбачено стягнення за порушення трудової дисципліни у вигляді догани або звільнення, підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення трудової дисципліни. Закон не вимагає, щоб таке порушення обов'язково призводило до будь-яких шкідливих наслідків. Для притягнення до дисциплінарної відповідальності працівника досить, щоб був зафіксований сам факт порушення. Закон не передбачає видів, форми даної фіксації (акти, доповідні, накази, фото). Статтею 148 КЗпП передбачено строки для застосування дисциплінарного стягнення, яке застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше пізніше одного місяця з дня його виявлення, не враховуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Слід враховувати, що ст. 148 КЗпП передбачає обчислення місячного строку для застосування стягнення з дня виявлення не факту (дії, бездіяльності), а саме проступку. Виявлення проступку означає не тільки виявлення факту (дії), але і встановлення працівника, який порушив трудові обов'язки, характеру порушення, шкідливих наслідків правопорушення, причинного зв'язку між правопорушенням та шкідливими наслідками, вини працівника. Це дає деяку можливість власникові для продовження терміну, протягом якого він може застосовувати стягнення. Для прикладу, в типових Правилах внутрішнього трудового розпорядку, розроблених на основі Галузевих правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників закладів, установ, організацій та підприємств системи охорони здоров'я України передбачено в п. 7.4. Дисциплінарне стягнення застосовується безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення Працівника від роботи у зв'язку із тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. 7.5. До застосування дисциплінарного стягнення Роботодавець повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Відмова Працівника дати пояснення не може бути перешкодою для застосування стягнення. При обранні виду стягнення Роботодавець повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку. Відповідно до ст.. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Частина третя ст. 149 КЗпП надає право власнику вибирати вид стягнення, але зобов'язує його враховувати при цьому цілу низку факторів: 1) ступінь тяжкості вчиненого проступку 2) заподіяну порушенням шкоду; 3) обставини, за яких вчинено проступок; 4) попередню роботу працівника. Стягнення за порушення позивачем трудової дисципліни застосовано з дотриманням вимог ст. ст. 147-149 КЗпП, а саме: було виявлено факт (дію, яка мала місце 02.06.2016р.); на виконання наказу № 61-ОД/2 від 21.06.2016р. проведене службове розслідуванн. При цьому лікар [PERSON], двічі відмовлявся від дачі письмових пояснень, що в свою чергу розцінюється судом як свідоме затягування строків проведення розслідування та встановлення обєктивної істини; 15.07.2016р. за результатами роботи спеціально створеної комісії встановлено, що дії лікаря [PERSON] мають ознаки дисциплінарного проступку, тому саме з 15.07.2016р. суд рахує місячний термін для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, який не перевищив шестимісячного терміну притягнення до дисциплінарної відповідальності, так як наказ було винесено 21.07.2016р. в межах шести днів після встановлення, що [PERSON] порушив трудові обовязки. За наведених обставин, суд прийшов до висновку, що наказ № 73-ОД від 21.07.2016р. винесений з дотриманням положень ст. 149 КЗпП України, а відтак позовні вимоги щодо визнання незаконним застосування дисциплінарного стягнення до задоволення не підлягають за недоведеністю позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed