Jurisdiction: civil
Date: 2017-07-04 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON], [PERSON], [PERSON], ЛКП «Затишне», в якому після подання заяви про уточнення позовних вимог, просила суд стягнути солідарно з [PERSON], [PERSON] на її користь в рахунок відшкодування збитків в розмірі 8440,20 грн. та в рівних частках судові витрати(судовий збір і вартість експертизи) пропорційно до задоволеної суми збитку; стягнути ЛКП «Затишне»на її користь в рахунок відшкодування збитків в розмірі 937,80 грн. та судові витрати(судовий збір і вартість експертизи) пропорційно до задоволеної суми збитку. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач покликаються на те, що вона, є власниками квартири [ADDRESS]. 02.06.2014 року з вини відповідачів була залита її квартира, що підтверджується актом про затоплення комісії ЛКП «Затишне» від 2.06.2014 року №238 і показами свідків. Вважає, що діями відповідачів її завдано матеріальну шкоду. Внаслідок залиття, її квартира потребує поточного ремонту. Згідно висновком №250 судової будівельно-технічної експертизи, складеного 26.08.2016 року експертом Львівським НДІ судових експертиз [PERSON] вартість усунення пошкодження, заподіяння внаслідок залиття квартири [ADDRESS] становить 9378,00 грн. Оскільки відповідачі відмовляються відшкодувати матеріальну шкоду в добровільному порядку, а тому змушена звертатись до суду за захистом свого права та інтересу. Просить позов задовольнити. У судовому засіданні представник позивача уточнену позовну заяву підтримав в повному обсязі та надав пояснення аналогічні викладеним у позовній заяві та уточненні до неї. Просив позов задовольнити в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги заперечив за їх безпідставністю, та просив постановити рішення, яким відмовити у задоволенні позову, оскільки вина у залитті квартири позивача [ADDRESS] [PERSON], [PERSON], [PERSON] немає, вони таку квартиру не затоплювали та вказали, що причиною залиття є незадовільний стан покрівлі даху у їх будинку [ADDRESS] а тому вважає, що винен в даному випадку ЛКП «Затишне», що підтверджується матеріалами справи. Відповідачі [PERSON], [PERSON] у судове засідання не з'явились, подали заяву 02.12.2014р. з якої видно, що вони просять справу слухати у їх відсутності, а тому суд вважає, що справу слід слухати у їх відсутності на підставі наявних у справі доказів, достатніх для постановлення рішення, проти чого не заперечили інші учасники судового процесу. Представник відповідача ЛКП «Затишне» в судовому засіданні позов не визнав, заперечував проти його задоволення, посилаючись на докази які містяться в матеріалах справи та те, що вини належно здійснюють ремонти у будинку [ADDRESS] а сама покрівля знаходиться у такому будинку у належному стані, тому їх вини у даному залитті немає та вина у завдані шкоди позивачу відсутня. Просить відмовити позивачу у задоволенні їх позовних вимог до ЛКП «Затишне» за безпідставністю позовних вимог. Заслухавши пояснення сторін, експерта [PERSON] та свідка [PERSON], дослідивши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить висновку, що позов підлягає до часткового задоволення, з таких підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України та ст. 3 ЦПК України кожна особа має право на захист свого цивільного права. Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини громадянина захищаються судом та відповідно до вимог чинного цивільного процесуального законодавства України кожній особі гарантується право звернення безпосередньо до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав. Судом встановлено, що [PERSON] є власниками квартири [ADDRESS], що стверджується реєстраційними посвідченням від 08.02.2001 року ЛОДК ЮТІ та ЕО(а.с.5). Співвласниками квартири [ADDRESS]. є [PERSON], [PERSON], [PERSON], що стверджується договором дарування квартири від 12.02.2003 року та витягами від 25.04.2003 року ЛОДК БТІ та ЕО(а.с.51-54). З 1984 року будинок [ADDRESS] перебуває на балансі ЛКП «Затишне», що стверджується відповіддю ЛКП «Затишне» від 04.08.2014 року №697 (а.с.36), що і не заперечується сторонами по справі. Комісією ЛКП «Затишне» складено акт 02.06.2014 року, яким засвідчено, що 02.06.2014 року в результаті заливу квартири [ADDRESS] позивачу було заподіянні збитки, а саме залита стелі кімнати, площею 20 кв. м. та коридору, площею 18,3 кв. м.: В процесі розгляду справи по даній справі за клопотанням представника позивача було призначено судом ухвалою від 27.11.2015 року судову будівельно-технічну експертизу. Згідно висновку №250 судової будівельно-технічної експертизи по цивільній справі №465/5718/14-ц, складеного 26.08.2016 року експертом Львівським НДІ судових експертиз [PERSON]О.(а.с.144-153), а саме: 1. Верхня ділянка стояка системи внутрішнього зливового водостоку над квартирою №42 і технічним поверхом багатоповерхового житлового будинку [ADDRESS] відповідає встановленим будівельним нормам та правилам. 2. Утворення водяного стовпа над воронкою системи внутрішнього зливового водостоку на покрівлі над квартирами № 41 та № 42 будинку [ADDRESS] в період літніх злив з 30.05.2014р. по 03.06.2014р. могло виникнути внаслідок засмічення системи внутрішнього зливового водостоку. Встановлення механізму утворення водяного стовпа над воронкою системи внутрішнього зливового водостоку на покрівлі над квартирами № 41 та № 42 будинку [ADDRESS] в період літніх злив з 30.05.2014р. по 03.06.2014р. не входить до компетенції експерта будівельника. 3. Визначення механізму залиття технічного поверху над квартирою № 42 і самої квартири № 42 за адресою: [ADDRESS] зафіксованого комісійним актом ЛКП "Затишне" від 02.06.2014, внаслідок розгерметизації, пошкодження воронки верхньої частини системи внутрішнього зливового водостоку не входить до компетенції експерта будівельника. 4. Встановлення питання жителі яких квартир названого будинку мали об'єктивну можливість виявити перші ознаки розгерметизації названої системи, залиття з метою попередити розвиток аварійної ситуації у вигляді залиття квартири № 42, та чи мали вони можливість попередити розвиток залиття цієї квартири і яким чином не входить до компетенції експерта будівельника. 5. При умові наявності герметичності воронки системи внутрішнього водостоку виключено прорив названої системи під тиском водяного стовпа з покрівлі цього будинку в період літніх злив з 30.05.2014р. по 03.06.2014р. 6. У квартирі [ADDRESS] були виявлені наступні пошкодження які знаходяться в причинному зв'язку із залиттям: - В приміщенні коридору під літ. «1» площею 18,3м2 по стелі та усіх стінах спостерігаються сліди потьоків у вигляді плям жовтого кольору та відставання шару фарби(див. фото 1, 2, 5 таблиця 2 додаток 2); - У вбудованій шафі під літ. «2» площею 1,3м спостерігаються сліди потьоків у вигляді плям жовтого кольору та відставання шару фарби; - В приміщенні житлової кімнати під літ. «3» площею 17,5м по стелі та стінах суміжних з входом в кімнату спостерігаються плями жовтого кольору; - В приміщенні житлової кімнати під літ. «4» площею 15,5м на стелі проходить тріщина в місці стикування гіпсокартонних листів з слідами потьоків навколо неї(див. фото 3 таблиця 2 додаток 2); - В приміщенні житлової кімнати під літ. «5» площею 19,8м по перегородці суміжній із приміщенням-коридору спостерігається відставання шару фарби; - В приміщенні житлової кімнати під літ. «5» площею 19,8м2 стеля та віконні відкоси вкриті плямами жовтого кольору(див. фото 4 таблиця 2 додаток 2); - В приміщенні кухні під літ. «6» площею 8,6м спостерігається пляма жовтого кольору в місці примикання перегородки зовнішньої стіни та стелі; - В приміщенні кухні під літ. «6» площею 8,6м спостерігається відставання шару фарби на зовнішній стіні; - В приміщенні кухні під літ. «6» площею 8,6м спостерігається вздуття ламінату на підлозі; - В приміщенні ванної кімнати під літ. «7» площею 3,0м2 по стелі спостерігаються плями жовтого кольору; - В приміщенні вбиральні під літ. «8» площею 1,3м по стелі спостерігаються плями жовтого кольору(див. фото 6 таблиця 2 додаток 2); 7. Вартість усунення пошкоджень, заподіяних внаслідок залиття квартири № 42 за адресою: [ADDRESS] зафіксованого комісійним актом ЛКП "Затишне" від 02.06.2014р. в об'ємах визначених експертом станом на нас проведення дослідження становить 9378,00грн (дев'ять тисяч триста сімдесят",бісім грн. 00 коп.) (див. додаток № 1 до висновку - кошториси). Згідно норм статті 57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. За ч. 2 ст. 59 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Пунктом 3 Постанови Пленуму Верховного суду України № 8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» визначено, що при дослідженні висновку експерта суди повинні виходити з того, що згідно ст. 62 ЦПК висновок експерта не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об'єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності. Крім того, у п. 17 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» роз'яснено, що при перевірці й оцінці експертного висновку суд повинен з'ясувати: чи було додержано вимоги законодавства при призначенні та проведенні експертизи; чи не було обставин, які виключали участь експерта у справі; компетентність експерта і чи не вийшов він за межі своїх повноважень; достатність поданих експертові об'єктів дослідження; повноту відповідей на порушені питання та їх відповідність іншим фактичним даним; узгодженість між дослідницькою частиною та підсумковим висновком експертизи; обґрунтованість експертного висновку та його узгодженість з іншими матеріалами справи. Відповідно до п.6 ст. 147 ЦПК України висновок експерта для суду не є обов'язковим і оцінюється судом за правилами, встановленими статтею 212 цього Кодексу. Суд вважає, що висновок експерта є доказом у розумінні статті 57 ЦПК України, та з так погоджується який проведено належно судовим експертом [PERSON], який має відповідну освіту та кваліфікацію, достатній стаж експертної роботи, був попереджений про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, підстав сумніватися в компетентності і незацікавленості експерта, який підготував висновок, у суду немає. Крім цього, судом для роз'яснення і доповнення висновку експерту [PERSON] були поставлені питання сторонами, з приводу яких він підтвердив свій висновок №250 судової будівельно-технічної експертизи по цивільній справі №465/5718/14-ц, складений 26.08.2016 року та пояснив залиття квартири № 42, що належить [PERSON], розташованої в будинку [ADDRESS] відбулось під час зливи потік води разом з сміттям попрямував до воронок внутрішніх водостоків. Сталося засмічення внутрішніх водостоків сміттям, оскільки відбувалося його накопичення. Визначити експертним шляхом, чи було засмічення внутрішніх водостоків до початку огляду, зафіксованого в акті від 02.06.2014 року, не представляється можливим. На зазначених ділянках вода накопичувалася і застоювалася. Квартири позивачки і відповідачів розташовані безпосередньо під ділянкою, де утворився застій води. Технічними, причинами залиття квартири позивачки є: накопичення сміття на покрівлі будинку; засмічення трубопроводів системи внутрішнього водостоку; накопичення і застій води на існуючій покрівлі; руйнування (пошкодження) системи, внутрішнього водостоку, внаслідок чого стався прорив дощової води з покрівлі будинку. При умові наявності герметичності воронки системи внутрішнього водостоку виключено прорив названої системи під тиском водяного стовпа з покрівлі цього будинку в період літніх злив з 30.05.2014р. по 03.06.2014р. Організаційними причинами залиття квартири № 42 є неналежне виконання обов'язків ЛКП «Затишне» по утримання загального майна будинку [ADDRESS] і неналежне проведення робіт по очищенню системи внутрішнього водостоку. Технічні причини залиття квартири № 42 є наслідком організаційних причин. Однак аварія могла б статись незалежно від очищенню від сміття верхнього стояка системи внутрішнього водостоку з покрівлі будинку, оскільки виявлено несправності внутрішнього водостоку. В судовому засіданні свідок [PERSON], яка є донькою позивача пояснила, що близько 10:00 год. ранку 02.06.2014 року вона знаходилася в квартирі [ADDRESS], та зайшов в їх квартиру сусід [PERSON] та попередив її, що зверху іде вода та дощовою водою залило кімнату, коридор, кухню, ванну і туалет. Підтримує позов своєї матері - позивача, оскільки шкода позивачу завдано з вини відповідачів. Як вбачається із відповіді ЛКП «Затишне» від 04.08.2014 року №697 (а.с.36), що від мешканців квартири [ADDRESS] дійсно 02.06.2014 року поступила заява про те, що тече дах, про що записано в журналі усних звернень мешканців за №343 з метою усунення затоплення їх квартири. Згідно ст.322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з ст. 382 ЦК України(в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) власникам квартири у дво- або багатоквартирному житловому будинку належать на праві спільної сумісної власності приміщення загального користування, опорні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання за межами або всередині квартири, яке обслуговує більше однієї квартири, а також споруди, будівлі, які призначені для забезпечення потреб усіх власників квартир, а також власників нежитлових приміщень, які розташовані у житловому будинку. Відповідно до визначень термінів в преамбулі Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій затверджених наказом № 76 від 17.05.2005 року Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства(далі Правила №76), а саме: Балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом.. Утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством. Згідно із визначення у преамбулі розділу №2 Правил № 76 технічне обслуговування жилих будинків - комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання. Система технічного обслуговування жилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків. В силу підпункту 2.1.5. Правил № 76, профілактичне обслуговування будинків є складовою технічного обслуговування і полягає в усуненні дрібних несправностей елементів будинків з метою забезпечення їх безперебійної роботи, а також попередження порушень санітарно-гігієнічних вимог до приміщень будинків, налагодження та регулювання окремих видів технічних пристроїв. Періодичність проведення профілактичного обслуговування елементів жилих будинків та граничні строки невідкладної ліквідації виявлених несправностей елементів жилих будинків наведена відповідно у додатках 2 та 3. Відповідно пункту 2.3.7 Правил № 76, технічне обслуговування внутрішньо будинкових систем тепло-, водопостачання, водовідведення і зливової каналізації та витрати на виконання цих робіт здійснюються відповідно до законодавства. Згідно пункту 4.5 Правил № 76, до технічне обслуговування і ремонт будівельних конструкцій входить система водовідведення, що складається в тому числі із внутрішніх водостоків. Відповідно пунктів 4.5.2, 4.5.3, 4.5.4, 4.5.5 Правил № 76, до основних дефектів водовідвідних пристроїв належать: - при влаштованому зовнішньому водовідводі - порушення стиків між окремими елементами ринв і покрівлею, скупчення бруду в настінних жолобах, утворення полоїв у жолобах, лійках і трубах; - при неорганізованому зовнішньому водовідводі - протікання через місця сполучення лійок з покрівлею, засмічення і замерзання відкритих випусків, руйнування водовідвідних лотків, протікання через стикові з'єднання водоприймального стояка, втрата пружності компенсаторних пристроїв. Щоб уникнути вищезазначених дефектів, необхідно вчасно заміняти окремі лійки, коліна, відмітки і ланки ринв, а при встановленні ретельно пофарбувати з зовнішньої і внутрішньої сторони. Несправності водовідвідних пристроїв усуваються в терміновому порядку. Внутрішні водостоки з дахів повинні безперебійно відводити дощові і талі води. Відповідно до Правил управління будинком, спорудою, житловим комплексом або комплексом будинків і споруд затверджених наказом № 13 від 02.02.2009 року Міністерства з питань житлово-комунального господарства України(далі Правила №13) Управління будинком - дії, спрямовані на забезпечення сталого функціонування будинку та прибудинкової території відповідно до їх цільового призначення і збереження їх споживчих якостей, а також на організацію забезпечення потреби мешканців будинку в отриманні житлово-комунальних послуг відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил. Функції з управління будинком та забезпечення його належної експлуатації власники, співвласники або за їх дорученням балансоутримувач здійснюють самостійно чи через особу, яка за договором з власником чи балансоутримувачем здійснює управління будинком (далі - управитель). Згідно пункту 1.4 Правил № 13, особою, що здійснює управління будинком, є: у разі самоуправління будинком - власники, співвласники будинку, створені ними органи, організації та об'єднання або балансоутримувач чи будь-яка інша особа, яка уповноважена від імені власників, співвласників будинку виконувати функції з управління будинком; у разі здійснення управління будинком відповідно до договору із власниками, співвласниками усіх житлових і нежитлових приміщень об'єкта або за їх дорученням із балансоутримувачем (далі - замовник) - управитель. Управитель визначається власниками, співвласниками або за їх дорученням балансоутримувачем у встановленому законодавством порядку. Якщо об'єкт перебуває у спільній власності кількох співвласників, вони відповідно до своєї частки у праві спільної власності беруть участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна. Рішення щодо надання певній особі повноважень на укладення та виконання договору управління таким об'єктом приймається за згодою співвласників відповідно до законодавства. Управитель відповідає за стале функціонування і збереження споживчих властивостей об'єкта, наданого в його управління, відповідно до його цільового призначення, а також за організацію забезпечення потреби мешканців об'єкта в триманні житлово-комунальних послуг відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил. Відповідно до пункту 1.7 Правил № 13, для забезпечення належного функціонування і збереження споживчих властивостей об'єкта та організації забезпечення потреб мешканців об'єкта житлово-комунальними послугами відповідно до стандартів, нормативів, норм, порядків і правил особа, що здійснює управління будинком, у порядку, передбаченому законодавством, укладає договори із мешканцями об'єкта - про надання житлово-комунальних послуг. Таким чином система внутрішніх водостоків будинку [ADDRESS] входить до складу спільного майна багатоквартирного будинку, відповідальність за неналежне утримання якого покладено на балансоутримувача - ЛКП «Затишне». Відповідно до ст. 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», до житлово-комунальних послуг відносяться, зокрема, комунальні послуги (в тому числі водовідведення), послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, до яких відноситься також поточний ремонт. Згідно п.п. 2, 5, 7 ч. 2 ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець зобов'язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень. Своєчасно проводити підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період. Утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. Відповідно до листа Державного комітету України з будівництва та архітектури від 30.04.2003 р. №7/7-401 «Щодо віднесення ремонтно-будівельних робіт до капітального та поточного ремонтів», капітальний ремонт будівлі - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає заміну, відновлювання та модернізацію конструкцій і обладнання будівель у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також покрашення планування будівлі і благоустрою території без зміни будівельних габаритів об'єкта. Поточний ремонт - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій та інженерного обладнання. Якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що відносяться до капітального ремонту (крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі). Поточний ремонт повинен провадитись з періодичністю, що забезпечує ефективну експлуатацію будівлі або об`єкта з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт (реконструкцію). Відповідно до ст. ст. 176, 178 ЖК України, інших нормативно-правових актів власник будинку здійснює ремонт даху. Ремонт квартири, викликаний причинами, не залежними від власника квартири, здійснюється власником будинку. Власник житлового будинку (балансоутримувач житлового будинку або уповноважена ним особа) несе відповідальність перед власником квартири в разі незадовільного утримання будинку або ненадання в повному обсязі послуг, відповідно до законодавства. Частина 3 ст. 177 ЖК України встановлює, що якщо необхідність у проведенні внутріквартирного ремонту викликана пошкодженням частин будинку чи його конструктивних частин, цей ремонт провадиться наймодавцем (власником будинку) або за його рахунок. Згідно п.33 Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, затверджених постановою Кабінета Міністрів України від 8 жовтня 1992 року №572, які діяли на момент заподіяння шкоди технічний стан конструктивних елементів і технічного обладнання житлового будинку повинен забезпечувати безпечне проживання в ньому людей. У разі виявлення відхилень від нормативних вимог проводяться роботи для їх негайного усунення. В ході експертного дослідження експертом [PERSON] та під час роз'яснень у судді такого висновку було виявлено несправності внутрішнього водостоку, а саме в межах зливової каналізації наявні місця застою атмосферних опадів, що є з порушенням п 4.5.5 Правил № 76. З даного висновку експерта і його роз'яснень висновку підтверджується, що застій води міг утворитися внаслідок засмічення системи внутрішнього водостоку, в той час, як в силу ч. 2 ст. 25 Закону № 1875-IV обов'язок щодо належного утримання спільного майна власників приміщень у багатоквартирному будинку, що забезпечує безпеку життя і здоров'я громадян, майна фізичних та юридичних осіб, лежить на ЛКП «Затишне», яка виступає третьою особою у цій справі. Фактично дані порушення можуть свідчити про бездіяльність ЛКП «Затишне», яка виразилася в неналежному виконанні ЛКП «Затишне» прийнятих на себе зобов'язань, передбачених ст. 24 і 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» щодо забезпечення належного технічного стану загального майна будинку [ADDRESS], у зв'язку з невжиттям заходів щодо попередження причин застою дощової води над водоприймальною воронкою на покрівлі цього будинку. Представлений ЛКП «Затишне» подано суду акт весняного огляду житлового фонду ЛКП «Затишне» за квітень - травень 2014 року (а.с.63) про проведення загального планового профілактичного огляду житлових будинків, в тому числі будинку [ADDRESS], який сам по собі не підтверджує відсутність вини ЛКП «Затишне» в події застою води на покрівлі будинку, викликаному; як зазначено вище, засміченням внутрішнього водостоку. Доказів проведення ЛКП «Затишне» огляду спільного майна в зоні аварії, контролю за станом внутрішнього водостоку, вжиття заходів до виявлення порушень, доказів чинення перешкод з боку власників квартир в належному виконанні ЛКП «Затишне» обов'язків щодо утримання спільного майна багатоквартирного будинку в зоні прориву води в матеріалах справи не міститься. З листа ЛКП «Затишне» від 20.11.2014 (а.с.62) вбачається, що акти профілактичних оглядів систем внутрішніх водостоків, прочистки верхніх ділянок стояків цієї системи не складаються, хоча такий обов'язок покладено на виконавця в силу п. 4.5.6 Правил № 76 і пункту 3.8 Правил № 13, відповідно до якого прочищення верхніх ділянок стояків внутрішніх водостоків здійснюється перед настанням морозів і після танення снігу, тобто двічі на рік. Таким чином, наявні в справі докази, досліджені судом, свідчать про те, що на момент залиття квартири позивача система внутрішнього водостоку секції під'їзду, де знаходяться квартири № 41 і 42, будинку за адресою: м. Львів, вул. Моршинська, 11 не виконувала свої функції по безперебійному відведенню води з покрівлі будинку. Крім цього, представником позивача всупереч положенням ст.ст.10,11,60 ЦПК України не було доведено обставини, на які він посилаються як на підставу своїх вимог в частині спільних винних дій (бездіяльності) як відповідача [PERSON], так і ЛКП «Затишне» призвели в підсумку до заподіяння збитків позивачу, а саме [PERSON] щодо самовільної роботи по очистці системи внутрішнього водостоку, що і не підтверджується в ході судового розгляду та суд критично ставиться до переглянутого у судовому засіданні файла, названий «IMG_1269.MOV», розміром 252 МБ (для перегляду використана програма Media Player Classic, версія 12.0.7601.18150), з якого не вбачається, що відповідачем [PERSON] здійснено дії на завдання шкоди позивачу, що дії були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Суд також критично ставить до пояснень свідка [PERSON], оскільки така є донькою позивачки та така не змогла суду надати логічні пояснення з приводу події затоплення квартири [ADDRESS], та щодо вини відповідачів [PERSON], [PERSON], [PERSON] у затопленні даної квартири, а тільки підтримувала позов своєї матері - позивача. Згідно роз'яснення постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" зі змінами (п. 2), розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна майну фізичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до ст.22 ч.2 п.1 ЦК України збитками є витрати, які особа зазнала у зв'язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частиною 2 цієї статті встановлено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст. 386 ч.3 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно ст. 56 Конституції України передбачено, що кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень. За вимогами ст. ст.10,60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст.11 ч.1 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Таким чином, з огляду на вищевказане, судом в процесі розгляду справи не було здобуто жодних доказів на підтвердження того, що саме діями відповідачів [PERSON], [PERSON], [PERSON], співвласників квартири [ADDRESS] було завдано матеріальну шкоду позивачу [PERSON], власниці квартири [ADDRESS]. Пояснення представника відповідача ЛКП «Затишне», що вони належно виконують свої обов'язки по утриманню будинку [ADDRESS] їх вини у завдані шкоди позивачу відсутня, суд не бере до уваги, оскільки спростовуються матеріалами справи. Суд вважає, що такі заперечення представника відповідача є необґрунтовані, позовні вимоги не спростовані, тому суд діє в такому випадку відповідно до положень ст.ст. 10, 60 ЦПК України. Разом з тим, є достатньо доказів, які не спростовані представником відповідача ЛКП «Затишне», та якими стверджується, що причиною залиття помешкання позивачів є бездіяльність та не дотримання Львівським комунальним підприємством «Затишне»Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій затверджених наказом № 76 від 17.05.2005 року Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства в частині своєчасного технічного обслуговування будинку, проведення капітального та поточного ремонтів будинку, його конструкції та інженерного обладнання. Відповідно до ст.4 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Відповідно до ч. 3 ст. 212 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Відповідно до роз'яснень п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», оскільки правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, то суд повинен встановити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, а якщо були, то вказати, чи є залучений у справі відповідач відповідальним за це. З урахуванням по справі доказів, судом встановлено, що завданням позивачу матеріальної шкоди, відбулось із вини відповідача Львівського комунального підприємства «Затишне». Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільного права та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування морально(немайнової) шкоди. Суд може захистити цивільне право і інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Враховуючи зазначені обставини, суд вважає, що має місце заподіяної матеріальної шкоди, що визначається судом з урахуванням суті позовних вимог, характеру діяння особи, яка заподіяла шкоду та інших негативних наслідків, тому зазначена шкода підлягає до відшкодування у розмірі 937,80 грн., які слід стягнути із відповідача Львівського комунального підприємства «Затишне» на користь позивача. Відповідно до ч.1 ст.88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Таким чином, з ЛКП «Затишне» слід стягнути на користь позивача судові витрати(судовий збір і вартість експертизи) пропорційно до задоволеної суми збитку у розмірі 794,81 грн. З урахуванням доказів у справі, суд прийшов до висновку, про відмову в частині позовних вимог про стягнення коштів із відповідачів [PERSON], [PERSON], [PERSON]. Дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об'єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв'язок у сукупності, з'ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що відповідно до ст.1 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити частково.

Outcome: approved