Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-18 00:00:00

Позивач у березні 2020 року звернувся до суду із зазначеним позовом, в якому просить розірвати договір оренди землі від 01.07.2017 року, укладений строком на 7 років між ним, як орендодавцем, та відповідачем, як орендарем, щодо земельної ділянки площею 8,1008 га з кадастровим номером 5125482900:01:001:0283 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованої на території Миколаївської сільської ради Ширяївського району Одеської області, та припинити право оренди вказаної земельної ділянки, зареєстроване державним реєстратором Гвоздавської сільської ради Любашівського району Одеської області Ігнатовським Миколою Анатолійовичем у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 08.08.2017 року за номером запису про інше речове право 21852462. Свої позовні вимоги обгрунтовує тим, що є власником вказаної ділянки, а відповідач з дня реєстрації вказаного договору оренди землі у період 2017-2019 років систематично не сплачував позивачу, як орендодавцю, орендну плату у будь-якій формі за користування земельною ділянкою. У судове засідання позивач та його представник не з`явилися, надали до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, в якій позовні вимоги підтримують повністю і не заперечують проти заочного розгляду справи. Відповідач повідомлявся про час і місце розгляду справи за адресою місцезнаходження, зазначенлю в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, проте у поштових відправленнях проставлені відмітки про відсутність керівництва за вказаною адресою. Представник відповідача у судові засідання 09 червня, 28 серпня, 06 жовтня, 05 листопада, 04 грудня 2020 року і 18 січня 2021 року не з`являвся і не повідомляв суд про причини своєї неявки, відзив на позовну заяву не надавав, у зв`язку з чим судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи. Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.ст. 280-287 ЦПК України. Відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши надані позивачем та витребувані за його клопотанням докази, судом встановлено наступне. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 03 серпня 2017 року Петровим Ю.М., приватним нотаріусом Ширяївського районного нотаріального округу Одеської області за реєстровим номером 243 у спадковій справі № 38/2013, позивач є власником\~ земельної ділянки (рілля) площею 8,1008 га з кадастровим\~ номером 5125482900:01:001:0283 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованої на території Миколаївської сільської ради Ширяївського району Одеської області. Вказане право власності позивача на земельну ділянку зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 03.08.2017 року за номером\~ запису 21697394 та за реєстраційним\~ номером об`єкта нерухомого майна 1317353051254.\~\~\~ У вказаному реєстрі 08.08.2017 року за номером запису про інше речове право 21852462 державним реєстратором Ігнатовським Миколою Анатолійовичем, Гвоздавської сільської ради Любашівського району Одеської області зареєстроване право оренди відповідача щодо вказаної земельної ділянки строком на 7 років на підставі договору оренди землі від 01.07.2017 року між позивачем\~ та відповідачем. Вказаним договором оренди землі передбачено, що позивач, як орендодавець, надає, а відповідач, як орендар, приймає у строкове платне користування зазначену вище належну позивачу земельну ділянку строком на 7 років (п.п. 1, 2, 8); орендна плата вноситься орендарем у формі та розмірі - 14000 грн. або пшениця 1800 кг, ячмінь 1000 кг, кукурудза 600 кг, соняшник 400 кг (або 100 л олії), оранка городів, січка (п. 9); орендна плата вноситься у такі строки до 31 грудня (п. 11); передача продукції в рахунок орендної плати оформляється відповідними актами (п. 12); дія договору припиняється шляхом його розірвання, зокрема, за рішенням суду на вимогу однієї із сторін внаслідок невиконання другою із сторін обов`язків, передбачених договором, а також з інших підстав, визначених законом (п. 35). Частиною 4 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що у разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. \~ \~ \~ \~Позивач у своїй заяві посилається на те, що у період 2017-2019 років відповідач не сплачував позивачу, як орендодавцю, орендну плату у будь-якій формі за користування земельною ділянкою. Відповідно до вказаних процесуальних норм, на відповідача лягає тягар доведення виконання ним своїх обов`язків щодо сплати орендної плати за вказаним договором у зазначений період, проте він таких доказів до суду не надав. Оцінюючи зазначені вище та встановлені судом обставини, суд виходить з наступних положень Закону України «Про оренду землі»: оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності (ст. 1). договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства (ст. 13); орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (ст. 21); орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати (ст. 24); на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених Земельним кодексом\~України та іншими законами України (ст. 32). Пунктом «д» статті 141 Земельного кодексу України передбачено, що підставами припинення права користування земельною ділянкою є, зокрема, систематична несплата земельного податку або орендної плати. Частиною 2 статті 651 Цивільного кодексу України також встановлено, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Постанова Верховного Суду від 20 червня 2019 року у справі № 383/708/16-ц містить правовий висновок про те, що сам факт систематичного порушення договору оренди земельної ділянки щодо сплати орендної плати є вичерпною підставою для розірвання такого договору. У постанові Верховного Суду від 06 березня 2019 року у справі № 183/262/17 (провадження № 61-41932сво18) зроблено висновок, що підставою для розірвання договору оренди землі є систематична несплата орендної плати (два та більше випадки). При цьому, систематична сплата орендної плати не у повному обсязі, визначеному договором, тобто як невиконання, так і неналежне виконання умов договору, є підставою для розірвання такого договору, оскільки згідно зі статтею 526\~ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 02 травня 2018 року у справі № 925/549/17. При цьому систематичне порушення договору оренди земельної ділянки щодо сплати орендної плати є підставою для розірвання договору, незважаючи на те, чи виплачена в подальшому заборгованість. Той факт, що відповідач сплатив усю суму заборгованості з орендної плати за землю, не має правового значення для вирішення цього спору, оскільки судами встановлений факт її систематичної несплати протягом періоду дії договору оренди землі. Виходячи з наведених вище положень законодавства, судової практики та встановлених судом фактичних обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову, оскільки відповідач за укладеним з позивачем договором оренди землі був зобов`язаний щорічно до 31 грудня сплачувати позивачу визначену цим договором орендну плату, проте не надав до суду доказів виконання своїх обов`язків за договором в цій частині в період 2017-2019 років, що суд кваліфікує як систематичну несплату орендної плати. Згідно положень ч. 1, 2 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, припинення правовідношення. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Відповідно до положень ст. 6 Закону України "Про оренду землі", орендарі набувають права оренди земельної ділянки на підставах і в порядку, передбачених\~Земельним кодексом України,\~Цивільним кодексом України, цим та іншими законами України і договором оренди землі. Право оренди земельної ділянки підлягає державній реєстрації відповідно до закону. Положеннями ст. 32 Цього Закону встановлено, що на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених\~статтями 24\~і\~25\~цього Закону та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених\~Земельним кодексом України\~та іншими законами України. Законом "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" передбачено наступні положення: Стаття 2.\~Визначення термінів 1. У цьому Законі терміни вживаються в такому значенні: 1) державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; Стаття 4.\~Речові права та їх обтяження, що підлягають державній реєстрації 1. Державній реєстрації прав підлягають: 2) речові права на нерухоме майно, похідні від права власності: право постійного користування та право оренди (суборенди) земельної ділянки; Стаття 26.\~Внесення відомостей до Державного реєстру прав 3. Відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому\~підпунктом "а"\~пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому\~підпунктом "а"\~пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну\~реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових\~прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом\~рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно\~з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав). Стаття 27.\~Підстави для державної реєстрації прав 1. Державна реєстрація права власності та інших речових прав, крім державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, проводиться на підставі: 9) судового рішення, що набрало законної сили, щодо набуття, зміни або припинення права власності та інших речових прав на нерухоме майно. З огляду на наведені вище положення, позовні вимоги в частині припинення права оренди, зареєстрованого у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 08.08.2017 року за номером запису про інше речове право 21852462.

Outcome: approved