Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-15 00:00:00

18 жовтня 2021 року адвокат Єрмоленко Л.О., яка діє від імені та в інтересах позивачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , звернулася до суду з позовною заявою до Більмацької державної нотаріальної контори Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про зняття арешту з майна, в якому прохає суд скасувати арешт на нерухоме майно квартиру за адресою: [ADDRESS] , який зареєстрований в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна 12.05.2005 за №1962040. Предметом позовних вимог є зняття арешту з квартири за адресою: [ADDRESS] , накладеного Більмацькою державною нотаріальної конторою та який зареєстрований в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна 12.05.2005 за №1962040. Підставою позовних вимог є те, що позивачі є спадкоємцями першої черги за законом після померлого [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить 1/4 частка квартири [ADDRESS] . Позивачі звернулись в установлений шестимісячний строк до приватного нотаріуса Пологівського районного нотаріального округу Запорізької області Дашевської А.О., маючи намір реалізувати свої спадкові права після смерті чоловіка та батька. Позивачі [PERSON] та [PERSON] від своєї частки в спадщині відмовились на користь позивача [PERSON] . Проте останній було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину з причини наявності арешту на вище вказану квартиру. З Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об"єктів нерухомого майна - квартири [ADDRESS] , запис про заборону на нерухоме майно внесено до Єдиного реєстру заборон відчуження об"єктів нерухомого майна Більмацькою державною нотаріальною конторою 12.05.2005. Більмацький ВДВС у Пологівському районі листом від 02.09.2021 повідомив про відсутність виконавчих проваджень відносно померлого [PERSON] . Тому підстав для зняття арешту зі спірного майна ДВС не має. В зв"язку з відсутністю інформації про погашення заборгованості, відсутні підстави для зняття заборони відчуження майна і у нотаріуса. Таким чином позивачі в позасудовому порядку реалізувати своє право на зняття арешту з нерухомого майна не в змозі, а тому вимушені звернутись до суду. 22 жовтня 2021 року відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, роз`яснено учасникам справи порядок подання заяв по суті справи та наслідки їх неподання. Ухвалою суду відповідачу було визначено, що він має право протягом п"ятнадцяти днів з дня вручення копії цієї ухвали надіслати суду відзив на позовну заяву, у порядку та формі, визначеній в ст.178 ЦПК України, також має право, відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України, пред"явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Як убачається з матеріалів справи, ухвала суду про відкриття провадження у справі разом із доданими до неї документами була направлена відповідачу, відзив на позов відповідачем у визначений термін не надано. Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. 22 листопада 2021 року ухвалою суду було закрито підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду. 24 листопада 2021 року надійшла копія спадкової справи № 36/2021 щодо майна померлого [INFO] [PERSON] . Позивачі та їх представник в судове засідання не з`явилися, про час і місце повідомлені. В судове засідання від представника позивачів [PERSON] надійшла заява про розгляд справи за її та позивачів відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягала. Представник відповідача в судове засідання не з`явився , подав до суду заяву, згідно якої просив проводити розгляд справи без його участі. У зв`язку з цим справа відповідно до ст.ст. 211, 223 ЦПК України розглядається без участі позивача, її представника та відповідача. У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до постанови Верховної Ради України "Про перейменування деяких населених пунктів" від 12 травня 2016 року № 1353-VIII, Куйбишевський район перейменовано на Більмацький район; селище міського типу Куйбишеве Куйбишевського району - на селище міського типу Більмак. Відповідно до постанови Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів " від 17.07.2020 № 807-IX, утворено Пологівський район (з адміністративним центром у місті Пологи) у складі територій Більмацької селищної, Воздвижівської сільської, Воскресенської сільської, Гуляйпільської міської, Комиш-Зорянської селищної, Малинівської сільської, Малотокмачанської сільської, Молочанської міської, Оріхівської міської, Пологівської міської, Преображенської сільської, Розівської селищної, Смирновської сільської, Токмацької міської, Федорівської сільської терь иторіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України. Відповідно до постанови Верховної Ради України "Про перейменування селища міського типу Більмак Пологівського району Запорізької області" від 06 жовтня 2021 року № 1799-IX, селище міського типу Більмак Пологівського району Запорізької області перейменовано на селище міського типу Кам`янка. Судом встановлені наступні обставини у справі та відповідні їм правовідносини. Встановлено, що [INFO] в м.Запоріжжя помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , актовий запис про смерть № 60 , який є чоловіком позивача по справі, про що свідчить свідоцтво про укладення шлюбу серії [NUMBER] , та батьком позивачів [PERSON] та [PERSON] . За життя [PERSON] на праві власності належала 1/4 частка квартири [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 20.05.1994. Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об"єктів нерухомого майна № 278120620 від 05.10.2021, 12.05.2020 Більмацькою державною нотаріальної конторою Пологівського нотаріального округу Запорізької області було внесено запис до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження № 1962040. Підставою для внесення запису щодо обтяження об"єкту нерухомого майна ( арешту) - квартири [ADDRESS] , є ухвала Куйбишевського районного суду Запорізької області, дата виникнення - 28.09.1998. Згідно копії рішення Куйбишевського районного суду Запорізької області № 2-347/1998 від 02.12.1998 , в провадженні суду перебувала цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення боргу в розмірі 6670 грн. Рішенням суду позов [PERSON] задоволено частково, стягнуто 5000 грн. боргу, в іншій частині позову - відмовлено. Питання зняття арешту з майна боржника рішенням суду не вирішено. Згідно листа начальника Більмацького відділу ДВС у Пологівському районі Запорізької області від 02.09.2021 , станом на 02.09.2021 у Більмацькому відділі ДВС виконавчих проваджень відносно [PERSON] не перебуває та не перебувало. З заяви свідка [PERSON] , яка посвідчена нотаріально приватним нотаріусом Пологівського районного нотаріального округу Запорізької області Ярошенком С.В., слідує, що він в 1998 році звертався до Куйбишевського районного суду Запорізької області з позовом про стягнення боргу з [PERSON] в сумі 6640 грн., який було задоволено частково. Про накладення арешту на майно [PERSON] свідку нічого невідомо, проте борг, який було стягнуто за судовим рішенням [PERSON] йому повернув, претензій до нього він не мав та не має, і на момент звернення позивачів до суду з даним позовом будь-яких боргових зобов"язань [PERSON] перед ним не мав. Мотиви та застосовані норми права. Згідно ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Частиною 3 ст. 10 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ЦПК України. Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ст. 41 Конституції України передбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно з ст.1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна. Відповідно до ст. 317 ЦК України, власникові належить право володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ч.1 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно із ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Вимоги позивачів, що ґрунтуються на їх праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. Така позиція викладена в постанові Верховного Суду №6-26цс13 від 15 травня 2013 року, яка відповідно до ст. 360-7 ЦПК України є обов`язковою для суду. [PERSON] , [PERSON] , які є спадкоємцями за законом після смерті свого батька [PERSON] від прийняття спадщини відмовились, [PERSON] яка є спадкоємцем за законом після смерті свого чоловіка, має намір оформити свідоцтво про право на спадщину, проте через наявність арешту на спадкове майно, позбавлена можливості це зробити. Таким чином, накладений арешт на спадкове майно порушує право спадкоємця на отримання свідоцтва про спадщину. Згідно п.5 глави 15 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 296/5 від 22.05.2012, нотаріус знімає заборону відчуження майна за рішенням суду. Виходячи з вищевикладеного, на час звернення позивачів з даною позовною заявою до суду, за наявності арешту, накладеного на майно, порушується право власності позивачів, внаслідок чого останні позбавлені змоги реалізувати свої спадкові права після смерті чоловіка та батька [PERSON] , шляхом отримання свідоцтва про право на спадщину за законом та в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, підстав для продовження обтяження на майно суд не вбачає, а тому позовні вимоги є законними, обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про задоволення поданого позову. Питання щодо розподілу судових витрат позивачами не порушувалось.

Outcome: approved