Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-21 00:00:00

Позивач звернувся в Шосткинський міськрайонний суд з вказаним позовом, пояснюючи та уточнюючи позовні вимоги просить суд: 1. Визнати недостовірною інформацію: 1.1. « [PERSON] треба було запросити?», поширену [PERSON] [INFO] на другому пленарному засіданні п`ятої сесії Шосткинської міської ради сьомого скликання під час обговорення питання про звільнення з посади директора комунального підприємства телерадіокомпанія «Акцент» [PERSON] ; 1.2. «як [PERSON] , який тікає від повістки, від армії косить і т.д.», «... Бізнес політгрупи «Рідне місто» куди на підтанцовку пішли «батьківщинківці», як [PERSON] і такі « [PERSON] люди», як [PERSON] , щоб було зрозуміло - вони там з рук годуються», поширену [PERSON] [INFO] в ефірі телепрограми «Актуальна камера» Комунального підприємства телерадіокомпанії «Акцент». 2. Зобов`язати відповідача [PERSON] , після набрання законної сили рішенням суду: 2.1. На першому пленарному засіданні наступної чергової сесії Шосткинської міської ради сьомого скликання спростувати недостовірну інформацію: « [PERSON] треба було запросити?» шляхом повідомлення про це присутнім на сесії, що дана інформація визнана судом недостовірною. 2.2. Повідомити в ефірі телепрограми «Актуальна камера» комунального підприємства телерадіокомпанії «Акцент», що поширена [PERSON] інформація: «як [PERSON] , який тікає від повістки, від армії косить і т.д.» та «... Бізнес політгрупи «Рідне місто» куди на підтанцовку пішли «батьківщинківці», як [PERSON] і такі « [PERSON] люди», як [PERSON] , щоб було зрозуміло - вони там з рук годуються», визнана судом недостовірною. 3. Стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати. Позивач посилаючись на\~ ч. 3 ст. 32 Конституції України, ст. 15, 16, 277, 297, 299 ЦК України, позовні вимоги\~ мотивує наступним. Позивач [PERSON] , є депутатом Шосткинської міської ради сьомого скликання. 26 серпня 2016 р. відбулося друге пленарне засідання п`ятої сесії Шосткинської міської ради VII скликання, на якому позивач був присутнім. Під час обговорення питання про звільнення з посади директора комунального підприємства телерадіокомпанії «Акцент» [PERSON] , головуючим на засіданні міським головою м. Шостка Ногою М.П. слово для виступу було надано представнику громадськості, відповідачу за даним позовом, [PERSON] . Під час свого виступу [PERSON] , публічно, у присутності депутатів Шосткинської міської ради сьомого скликання, громадськості, представників засобів масової інформації, які були присутні в залі, де проводилося чергове пленарне засідання сесії Шосткинської міської ради, поширив відносно позивача недостовірну інформацію, а саме: обізвав позивача дезертиром, тобто звинуватив позивача у вчиненні кримінального правопорушення, чим поширив недостовірну інформацію, внаслідок чого принизив честь та гідність, завдавши позивачу моральних страждань через публічну діяльність як депутата Шосткинської міської ради. Дослівно відповідач [PERSON] висловив наступне: «Я був запрошений. А кого? [PERSON] треба було запросити? Чи кого?». Згідно ч. 1 ст. 408 Кримінального кодексу України дезертирство, тобто самовільне залишення військової частини або місця служби з метою ухилитися від військової служби, а також нез`явлення з тією самою метою на службу у разі призначення, переведення, з відрядження, відпустки або з лікувального закладу. Позивач не є військовослужбовцем, у зв`язку з чим не є суб`єктом цього злочину. Також, позивач ніколи не притягувався до кримінальної відповідальності. Окрім цього, напередодні чергової сесії, під час транслювання 23 серпня 2016 р. комунальним підприємством телерадіокомпанія «Акцент» передачі «Актуальна камера», відповідач [PERSON] поширив відносно позивача недостовірну інформацію, а саме: «... обурило справжніх патріотів, а не таких, як [PERSON] , який тікає від повістки, від армії косить і т.д.» (15:24 - 15:30 запису «Актуальної камери»). Тобто, знову відповідач звинуватив позивача у вчиненні кримінального правопорушення, але\~ відносно позивача, кримінальних проваджень за фактом ухилення від призову за мобілізацією (ст.336 КК України) або вчинення іншого кримінального правопорушення зазначеної категорії в ЄРДР не реєструвались, тому інформація відповідача є недостовірною. Окрім цього відповідач також поширював на «Актуальній камері» інформацію відносно позивача, яка теж не відповідає дійсності, тобто, яка є недостовірною. Так, відповідач [PERSON] зазначив: - «... Бізнес політгрупи «Рідне місто» куди на підтанцовку пішли «батьківщинківці», як [PERSON] і такі « [PERSON] люди», як [PERSON] , щоб було зрозуміло - вони там з рук годуються» (18:50 - 19:03 запису «Актуальної камери»). Виступ відповідача [PERSON] на «Актуальній камері» не тільки полягав у поширюванні відносно позивача недостовірної інформації, а й ще висловлювання погроз на адресу позивача. Відповідач [PERSON] в «Актуальній камері» зазначив: - «... Я думаю, що після нашого ефіру це стане ще більше кому відомо, і хочемо попередити ми таких горе-патріотів начеб то, як ото там [PERSON] , там [PERSON] , там інші, от що хлопці, які воювали на фронтах, які боронили цю землю, ну не будуть терпіти цього, там що витворяють вони зараз там» (20:32 - 20:56 запису «Актуальної камери»); - «... Для них може погано щось закінчитися, якщо вони будуть й надалі таку політику проводити» (21:45 -21:53 «Актуальної камери»). Вказані відомості не відповідають дійсності і принижують честь і гідність позивача в очах його друзів, колег та виборців міста Шостка. Поширенням відповідачем [PERSON] недостовірної інформації відносно позивача була підірвана ділова репутація як депутата та керівника фракції у міській раді серед виборців, однопартійців, колег-депутатів. Позивач та його представник [PERSON] , уточнені позовні вимоги підтримали з підстав зазначених у позовній заяві, пояснили, що відповідач [PERSON] , отримавши повістку військомату на [PERSON] , вчинив дії, що містять ознаки злочину, передбаченого ч.1 ст. 182 КК України, тобто, незаконно збирав, зберігав та поширив про позивача конфіденційну інформацію, без його згоди, тому 31.10.2016 року за скаргою позивача ухвалою слідчого судді Шосткинського міськрайонного суду скарга позивача задоволена та зобов`язано слідчого Шосткинського відділу поліції ГУ НП в Сумській області внести до Єдиного реєсту досудових розслідувань відомості про вчинення кримінального правопорушення згідно заяви [PERSON] від 23.09.2016 р. щодо незаконного збирання, зберігання та поширення про нього конфіденційної інформації, надавши суду копію ухвали слідчого судді від 31.10.2016 р. Вважають, що свідок [PERSON] , допитаний у відповідності до вимог ст.ст. 50 та 180 ЦПК України по суті заявлених вимог та не підлягав відводу за ст. 51 ЦПК України. Відповідач [PERSON] , в судовому засіданні пояснив, що він дійсно висловлював заначені\~ вислови на адресу позивача, але заперечує проти позову за необгрунтованістю та\~ просить відмовити в позові, посилаючись на Постанову № 1 Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», та на ст. 47-1 ч. 2 Закону України "Про інформацію», зазначив, що вислів повинен містити фактичні данні, які прописані законодавцем в наступному: Оціночні судження, за винятком образи чи наклепу, це висловлювання, які не містять фактичних даних, містять, зокрема критику, оцінку дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. У його висловах не містились данні про місце і спосіб в який міг би бути вчинений зазначений злочин, які можна тлумачити як фактичні данні, а використані у переносному значенні, є оціночним судженням, критикою, оцінкою дій, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири, і не має відношення саме до злочину, передбаченого ст. 408 ч. 1 ККУ, так як [PERSON] не є військовим, а є характеристикою та оцінкою дій, яких він надав позивачу пов`язаних з політичною діяльністю позивача під час демократичних перетворень, пославшись при цьому\~ на\~ словник іншомовних слів в якому слово «дезертир» перекладається з французьської\~ та латинської як - утікач, зрадник і має декілька значень, а саме: 1) особа, яка самочинно залишила свою військову частину або ухиляється від призову на військову службу. 2) Переносно - особа, яка ухиляється від виконання свого громадянського або громадського обов`язку, залишила доручений їй пост. А також зазначив, що Академічний тлумачний словник україниської мови, (том 2, сторинка 231) слово «дезертир»\~ тлумачить з наведенням прикладів різноманітного його використання: дезертир - той, хто нехтує своїми громадськими або службовими обов`язками, ухиляється від праці: «Землю йдуть копать. Всі учні старших класів ідуть, а мене мати не пускає. Я не хочу бути дезертиром» ( [PERSON] , Чорноморці, 1956, 74); Ті, з ким вчився він і ріс, Кожен став відомим!.. Він під стелю ось заліз, Дезертир з дипломом» ( [PERSON] , Вибр., 1957, 233). В лексиці використовуються переносні значення багатьох слів, які увійшли у вжиток. Так: вислів «битва за врожай» не означає, що комбайнери б`ються чи воюють за врожай між собою або ще з кимось. Вислів «золоте колосся» також не означає, що колосся відлиті з золота. Наведені вислови є прикладом переносного значення. Якби було зазначено, що «колосся відлиті з золота 589 проби», то це б був вислів, який містить фактичні дані.\~ Під час його виступу він не намагався щось відчути від присутніх в залі та яка буде реакція в залі під час цього виступу чи як сприйняли це присутні в залі, його не займало.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Вислів під час транслювання 23 серпня 2016 року ТРК «Акцент» передачі «Актуальна камера», а саме: «...обурило справжніх патріотів, а не таких, як [PERSON] , який тікає від повістки, від армії косить і т.д.»\~ не має на увазі, що за позивачем бігла паперова повістка, а він від неї тікав. І не означає, що позивач брав косу і щось косив. Цим стверджувалось, що у лютому 2015 року [PERSON] приносили повістку. Але його дружина відповіла, що він знаходиться у Києві. Після цього позивач до військомата не з`явився, а почав вирішувати питання, щоб повістки йому більше не направляли. Сам позивач не виявляв бажання і ініціативи йти до Збройних Сил України. Виходячи з того, що не зважаючи на те, що [PERSON] , який не отримав повістку і не з`явився у військомат, більше повістки не надсилалися, тому було зроблено висновок, що це питання він вирішив. Саме цей зміст міститься у висловлюванні. Повістку йому приніс колишній дільничий Шосткинського відділу поліції [PERSON] , але отримав її ще до того, як вона доставлена до дружини\~ позивача в 2015 році. Повістку він ніде не виставляв і не розповсюджував персональні дані. Ніяких персональних даних він не збирав, щодо адреси, то адреса позивача зазначена в позові. У вислові «...Бізнес політ групи «Рідне місто», куди на підтанцовку пішли «батьківщинківці», як [PERSON] і такі « [PERSON] люди», як [PERSON] , щоб було зрозуміло - вони там з рук годуються» також не містяться фактичні данні (не зазначено який танець виконувався і коли, з чиїх саме рук і якою їжею годуються). Тому це є оціночне судження, висловлювання, яке не містять фактичних даних, а містить, зокрема критику, оцінку дій, є висловлюванням, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Відповідач під цим своїм висловом мав на увазі те, що зазначені вище особи, будучи депутатами міськради, об`єднали свою діяльність у міській раді з фракцією партії «Рідне місто» і діють у домовленості з ними, про що свідчить голосування з принципових питань. Доводи позивача про висловлювання погроз на його адресу у «Актуальній камері», приводячи вислів: «... Я думаю, що після нашого ефіру це стане ще більше кому відомо. І хочемо попередити ми таких горе-патріотів, начеб то, як ото там [PERSON] , там [PERSON] , там інші. От що хлопці, які воювали на фронтах, які боронили цю землю, ну не будуть терпіти цього, там що витворяють вони зараз там». А також вислів: «... Для них може погано щось закінчитися, якщо вони будуть й надалі таку політику проводити», не\~ обгрунтовані, оскільки в цих висловах немає погроз, а є попередження, що такої їхньої діяльності терпіти люди, які побували на війні, не будуть. Це попередження було висловлено щодо дій позивача, спрямованих на спробу усунути с посади директора ТРК «Акцент», втручання у редакційну політику каналу та необгрунтовані висновки депутатської комісії. Матеріали про тиск позивача на ЗМІ розміщені на декількох ресурсах, в тому числі на сайтах 24tv.uа, UА ZМІ та інших, що підтверджує висновки відповідача стосовно діяльності позивача. Тому, відповідач вважає, що відповідно до статті 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції ( 475/97-ВР ). Положення Декларації про свободу політичних дебатів у засобах масової інформації, схваленої 12 лютого 2004 року на 872-му засіданні Комітету Міністрів Ради Європи, а також рекомендації, що містяться у Резолюції 1165 (1998) Парламентської Асамблеї Ради Європи враховують, що межа допустимої критики щодо політичного діяча чи іншої публічної особи є значно ширшою, ніж окремої пересічної особи. Публічні особи неминуче відкриваються для прискіпливого контролю, висвітлення їх слів та вчинків і повинні це усвідомлювати. Згідно з законодавством, особа, яка має намір пред`явити матеріально-правову вимогу стосовно захисту честі, гідності та ділової репутації, повинна довести не лише сам факт поширення неправдивих відомостей щодо себе, а й довести, що розповсюджена інформація не є оціночним судженням. Позивач несе тягар доказування причинно-наслідкового зв`язку між зниженням рівня своєї позитивної оцінки в суспільстві та втратами майнового характеру, яких зазнала або зазнає така особа. Згідно з Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод, політик, публічний діяч знаходиться і підлягає більш широкій і ретельній увазі і критиці. На думку відповідачем було доведено правдивість і достовірність висловлюваної ним інформації на адресу позивача. Тому зазначена вимога позивача є незаконною, так як законодавством передбачено спростовування лише недостовірної інформацію. Відповідач також пояснив, що під час його виступу 26 серпня 2016 р. на другому пленарному засіданні п`ятої сесії Шосткинської міської ради VII скликання, він вибачився за свої висловлюваня перед міським головою [PERSON] на його зауваження «прекратить», а не перед [PERSON] . Відповідач також вважає, що покази свідка [PERSON] , не можуть братися до уваги, оскільки він в судовому засіданні надав неправдіві показази\~ стосовно зміни складу керіних органів ВО «Батьківщина», якого вирішено звільнити з посади голови ВО «Батьківщина».\~ Допитані в судовому засіданні свідки з боку позивача [PERSON] , та\~ [PERSON] , пояснили наступне: Вони є депутатами Шосткинської міської ради та були присутніми 26 серпня 2016 р. на другому пленарному засіданні п`ятої сесії Шосткинської міської ради VII скликання. Під час обговорення обговорення питання про звільнення з посади директора комунального підприємства телерадіокомпанії «Акцент» Коваленко І.О., головуючим на засіданні міським головою м. Шостка [PERSON] слово для виступу було надано представнику громадськості Ляшок В.О., який під час свого виступу висловлювався на адресу [PERSON] , «дезертир», «тікає від повістки», ці висловлювання у присутніх в залі викликало гучний фурор, та вони зрозуміли ці вислови саме так, що [PERSON] , покинув лави військової частини чи втік з неї, проте вони знають, що [PERSON] , не є військовослужбовцем, і якби він отримав повісту з військомату, то виконав би свій обов`язок, тому вважають, що ці вислови, як і вислови «з рук годується» образливими, такі, що не відповідають дійсності, підривають авторитет та несуть репутаційну втрату позивача в очах виборців та вносять смуток в їх ряди. Щодо голосування пояснили, що місця в залі не закріплені, голосування депутатів відбувається за допомогою паперців в якому кожний ставить свій підпис, і результати цього голосування можна дізнатися тільки після їх оприлюднення. Під час голосування пересувань по залу не має, а\~ папірці збирає відповідальна особа. Допитані в судовому засіданні свідки з боку відповідача [PERSON] , та\~ [PERSON] , пояснили наступне: [PERSON] , пояснив, що є директором ПП «Броус» та є депутатом Шосткинської міської ради VII скликання та був присутнім 26 серпня 2016 р. на другому пленарному засіданні цієї сесії. З [PERSON] знайомий з 2012 року. По справам у Шосткинському виконкомі з позивачем має неприємні відносини, але по суті розгляду справи це не має відношення. По суті позову пояснив, що\~ він не чув вказаних висловлювань на адресу позивача під час виступу [PERSON] як на\~ засіданні сесії так і на «Актуальній камері». Свідок [PERSON] , пояснила, що вона з 1997 року є директором КП телерадіокомпанії «Акцент» м. Шостка та є депутатом Шосткинської міської ради VII скликання. Була також була присутньою 26 серпня 2016 р. на другому пленарному засіданні п`ятої сесії Шосткинської міської ради VII скликання. По суті позову щодо\~ висловлювань «дезертира» на адресу позивача\~ під час виступу [PERSON] пояснила, що\~ на [PERSON] це не розповсюджується, оскільки він не є військовослужбовцем. Стосовно транслювання 23 серпня 2016 р. КП телерадіокомпанія «Акцент» передачі «Актуальна камера», посилаючись на ст. 5, 40, 42 ЗУ«Про радіомовлення» пояснила, що це програмні записи, виступи подаються\~ повні по факту. Текст пише журналіст і свого судження вона як директор не дає, матеріали продивлюється, щоб не було перекручувань у виступу. Вислову « [PERSON] тікає від повістки» не чула. Вислухавши сторони, свідків та дослідивши докази по справі, суд прийшов до наступних висновків. Під час розгляду справи встановлено, що [PERSON] , є депутатом Шосткинської міської ради сьомого скликання та був присутнім 26 серпня 2016 р. на другому пленарному засіданні п`ятої сесії Шосткинської міської ради VII скликання. Під час виступу [PERSON] , публічно, у присутності депутатів Шосткинської міської ради сьомого скликання, громадськості, представників засобів масової інформації, які були присутні в залі, де проводилося чергове пленарне засідання сесії Шосткинської міської ради, висловив наступне: «Я був запрошений. А кого? [PERSON] треба було запросити? Чи кого?». Крім цього, на черговій сесії, під час транслювання 23 серпня 2016 р. комунальним підприємством телерадіокомпанія «Акцент» передачі «Актуальна камера», [PERSON] висловив наступне: «... обурило справжніх патріотів, а не таких, як [PERSON] , який тікає від повістки, від армії косить» (15:24 - 15:30 запису «Актуальної камери»). Крім цього [PERSON] на «Актуальній камері» зазначив: - «... Бізнес політгрупи «Рідне місто» куди на підтанцовку пішли «батьківщинківці», як [PERSON] і такі « [PERSON] люди», як [PERSON] , щоб було зрозуміло - вони там з рук годуються» (18:50 - 19:03 запису «Актуальної камери»). -\~ «... Я думаю, що після нашого ефіру це стане ще більше кому відомо, і хочемо попередити ми таких горе-патріотів начеб то, як ото там [PERSON] , там [PERSON] , там інші, от що хлопці, які воювали на фронтах, які боронили цю землю, ну не будуть терпіти цього, там що витворяють вони зараз там» (20:32 - 20:56 запису «Актуальної камери»); - «... Для них може погано щось закінчитися, якщо вони будуть й надалі таку політику проводити» (21:45 -21:53 «Актуальної камери»). Таким чином, вказана інформація, яка розповсюджена відповідачем, поширена великої кількості осіб. Конституція України визнає честь і гідність людини найвищою соціальною цінністю, а також проголошує право кожного на повагу до його гідності (статті 3,28). Під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих. До відомостей, що порочать особу, слід відносити ті з них, які принижують честь і гідність громадянина або організації в громадській думці чи думці окремих громадян з точки зору додержання законів, загальновизнаних правил співжиття та принципів. Статтею 68 Конституції встановлено, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Статтею 297 ЦК України закріплено право фізичної особи на повагу до її гідності та честі. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Відповідно до положень ч. 1 ст. 277 ЦК України, фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї, недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Недостовірна інформація це та інформація про факти, щодо правдивості і правильності яких виникає сумнів. У відповідності до п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року "Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи", при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного. Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій, зокрема, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному\~ житті тощо. В судовому засіданні відповідач зазначив, що інформація, яку він висловив відносно позивача, не може вважатися недостовірною, оскільки по суті ця інформація\~ була критикою,\~ сатирою чи гіперболою та не містить фактичних даних. Відповідно до частини 1, 2 ст. 47-1 Закону України "Про інформацію" ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлювання оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема вживання гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Слід також зазначити, що під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих,\~ під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових та професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Згідно ч.6 п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року "Про судову практику у справах про захист честі, гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи" недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності, або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності(неповні або перекручені). Статтею 201 ЦК України передбачено, що честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством. Законодавство забороняє поширювати недостовірну інформацію і кожна особа вправі розраховувати на те, що інформація, яка доводиться до відома, є правдивою. Для визначення підстав притягнення до відповідальності поширена інформація має відповідати таким основним критеріям: вона має бути недостовірною (тобто не відповідати дійсності), або може бути викладена неповно чи викривляти зміст відомостей про особу (розцінюється як недостовірна інформація), а також така інформація повинна бути негативною про особу. Аналізуючи характер висловлювань відповідача, їх не можна вважати оціночними судженнями, оскільки мова йде про події, що також підтверджується реальним зверненням позивоча з\~ відповідною заявою\~ від 23.09.2016 року до правоохоронних органів з приводу вчинення відповідачем злочину за ч. 1 ст. 182 КК України щодо незаконного збирання, зберігання та поширення про нього конфіденційної інформації без його згоди. Отже, відомості викладені в інформації відповідача можна вважати недостовірним, оскільки зазначені в ній як події, але вони не відповідають дійсності. Зазначені висловлення відповідача на адресу позивача викладені в принизливій, негідній формі, є образою для позивача. І ці висловлення\~ взагалі не містять будь-якої конкретної інформації з приводу критики при виконанні ним, ділових, трудових, громадських обов`язків з боку громадськості, як це зазначив в своїх запереченнях відповідач, що позивача лише критикував за виконання\~ функцій політичного діяча, оскільки в ній містяться дані про позивача, що його порочать. Відповідно до статті 302 ЦК України особа, яка поширює інформацію, зобов`язана переконатися в її достовірності. Жодних доказів того, що відповідач переконався\~ у достовірності поширеної ним інформації щодо позивача в судове засідання не надано. Аналізуючи викладене, суд прийшов до висновку, що відповідачем було поширено завідомо недостовірну та неправдиву інформацію\~ про позивача, тобто фактичні дані, які порушують особисті немайнові права позивача, зокрема, право на повагу до гідності та честі, права на недоторканість, забезпечення доступу на інформацію, а тому поширення вказаної інформації, суд не визнає оціночними судженнями. Згідно ч. 7 ст. 277 ЦК України спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, як вона була поширена. А тому вимоги позивача щодо спростування недостовірної інформації підлягають задоволенню. Що стосується оцінки показів свідків обох сторін у справі, то слід зазначити наступне. Відповідно до ст. 50 ЦК України свідком може бути кожна особа, якій відомі будь-які обставини, що стосуються справи. Свідок є очевидцем, він має особисті спостереження про події, що повинні стати змістом його показань. Показаннями свідків слід розуміти повідомлення про відомі свідкові обставини, що мають значення для справи. Відповідно до ст. 180 ЦК України всі свідки у судовому засіданні попереджені про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання і відмову від давання показань та приводені до присяги. В судовому засіданні не встановлено обставин згідно зі ст. 51 ЦПК України, як таких, що не підлягають допиту як свідки. З огляду на викладене свідок [PERSON] , допитаний саме з обставини, що стосуються справи по суті. Відповідно до ст. 88 ЦПК України та ЗУ «Про судовий Збір» з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі\~ 1102 грн.42 коп.

Outcome: approved