Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-20 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача: 13.02.2020 року, [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до Червонослобідської сільської ради про визначення додаткового строку для звернення з заявою про прийняття спадщинимотивуючи свої вимоги тим, що [INFO] помер [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина у виді земельної ділянки, що розташована на території Вергунівської сільської ради Черкаського району Черкаської області. На час смерті, зі спадкодавцем ніхто не проживав та не був зареєстрованим. Батько позивача - [PERSON] , який помер [INFO] є рідним братом [PERSON] , а позивач - його племінницею, і відповідно до ч. 3 ст. 1266 ЦК України має право на спадкування за правом представлення після смерті свого дядька. У зв`язку з тим, що позивач та спадкодавець проживали окремо, [PERSON] не знала про наявність у нього нерухомого майна. Про наявність спадкового майна [PERSON] дізналася лише коли знайшла оригінал державного акту на право власності на земельну ділянку. Оскільки позивач необізнана у порядку прийняття спадщини, та довірившись поясненням працівників сільської ради, вона вважала, що може подати заяву про прийняття спадщини у будь-який термін, у зв`язку з чим пропустила встановлений законом термін і просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] . Сторони в судове засідання не з`явились, хоча про час і місце його проведення повідомлялись в порядку п. 1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України. Неявка сторін не перешкоджає розгляду справи відповідно до положень ч. 1 ст. 223 ЦПК України. Заяви та клопотання, інші процесуальні дії у справі: Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 14.02.2020 року прийнято до розгляду позовну заяву, з відкриттям провадження. 02.03.2020 року від представника Червонослобідської сільської ради через канцелярію суду надійшла заява про розгляд справи без участі представника сільської ради, відсутність заперечень щодо задоволення позовних вимог. 10.03.2020 року від представника позивача через канцелярію суду надійшла заява про долучення документів до матеріалів справи. 16.03.2020 року від представника позивача через канцелярію суду надійшла заява про проведення підготовчого засідання без його участі, з проханням витребувати спадкову справу після померлого [PERSON] . Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 16.03.2020 року закрито підготовче провадження з призначенням справи до розгляду по суті, та витребувано спадкову справу. 02.04.2020 року від позивача на адресу суду надійшла письмова заява про розгляд справи без участі позивача, та підтримання позовних вимог. Встановлені судом обставини: Виходячи з принципу процесуальної рівності сторін і враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, в судовому засіданні досліджено кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів (п.27 Постанови ПВС України від 12.06.2009 року №2 "Про практику застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції"). [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується даними свідоцтва про його смерть від 03.03.2006 року, Серії [NUMBER] (Т.1, а.с. 11). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді земельної ділянки, що розташована на території Вергунівської сільської ради Черкаського району Черкаської області та належала спадкодавцю на праві приватної власності, на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку від 27.08.2004 року, Серії ЧР №9084052 (Т.1, а.с. 14). 11.12.2019 року приватний нотаріус Черкаського районного нотаріального округу Старовойтов Олександр Сергійович своїм листом №958/01-16 фактично відмовив [PERSON] у видачі свідоцтва про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] через пропущення строку на звернення з заявою та відсутністю підтвердження факту постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини (Т.1, а.с. 12). Згідно довідки з Вергунівського старостинського округу №1 від 08.05.2019 року №106, [PERSON] на момент смерті був зареєстрований та проживав у [ADDRESS] . Інших осіб не проживало, та не було зареєстровано (Т.1, а.с. 13). У зв`язку з пропущенням строків на звернення з заявою до нотаріуса про прийняття спадщини, та неприйняттям спадщини фактично, позивач позбавлена можливості реалізувати свої спадкові права. Рішенням Черкаського районного суду Черкаської області від 10.06.2008 року по справі №2о-62/2008, яке набрало законної сили, встановлено факт, що [PERSON] є дочкою [PERSON] . [PERSON] є матір`ю [PERSON] та [PERSON] (Т.1, а.с. 15). Суд в порядку ч. 4 ст. 77 ЦПК України не приймає до уваги наступні документи: копію заяви про встановлення факту родинних відносин від 12.05.2008 року; свідоцтво про народження [PERSON] з прочерком у графі - батько; довідку Вергунівської сільської ради від 21.02.2008 року; акт від 21.02.2008 року, складений комісією депутатів Вергунівської сільської ради; засвідчені письмові заяви [PERSON] , [PERSON] , оскільки вони були предметом розгляду у цивільній справі №2о-62/2008 і не стосуються даного позову. Відповідно до листа приватного нотаріуса Черкаського районного нотаріального округу Старовойтова Олександра Сергійовича від 23.03.2020 року №75/01-16, спадкова справа після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , не заводилась. Норми права, що підлягають застосуванню: Приписами п.1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків … має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України - кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. ч. 1, ч. 2 ст. 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України - для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. ч. 2 ст. 1272 ЦПК України визначено, що за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України). Згідно ч. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у своїй постанові від 24.01.2020 року по справі № 192/1663/17 зазначив, що «судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Аналогічний правовий висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі №351/2403/17, постанові Верховного Суду України від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16». Позиція та висновки суду за результатами розгляду справи: Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Бочаров проти України" (остаточне рішення від 17 червня 2011 року) суд при оцінці доказів керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом". Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів. Дослідивши матеріали справи в їх сукупності та повноті, суд приходить до висновку, що необізнаність позивача про наявність у спадкодавця спадкового майна та юридична необізнаність щодо строку на звернення з заявою про прийняття спадщини, не є поважними причинами з яких позивачем пропущено встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини. Суд констатує, що позивачем не надано суду доказів, на підтвердження факту смерті її батька - [PERSON] , у зв`язку з чим не має підстав стверджувати, що позивач має право на набуття права на спадщину за законом, за правом представлення. Крім того суд зазначає, що з даним позовом звернувся адвокат Сучило Артем Олегович, який діє в інтересах [PERSON] . Будь-яких документів, що підтверджують особу позивача до матеріалів справи не приєднано, і не можливо перевірити точні анкетні дані [PERSON] , у зв`язку з чим стороною позивача не підтверджено факт родинних відносин зі спадкодавцем та [PERSON] , оскільки рішенням Черкаського районного суду Черкаської області від 10.06.2008 року встановлено факт, що [PERSON] є дочкою [PERSON] . [PERSON] є матір`ю [PERSON] та [PERSON] . Тобто саме [PERSON] , а не [PERSON] є рідною племінницею [PERSON] . Враховуючи викладене, позовні вимоги не підлягають до задоволення. Судові витрати: Суд вирішує порядок розподілу судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України. Судовий збір необхідно віднести на рахунок позивача.

Outcome: dismissed