Jurisdiction: civil
Date: 2014-11-09 00:00:00

26 вересня 2014 року [PERSON] звернувся до Самарського районного суду м. Дніпропетровська із позовом до Красногвардійського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції, Державного підприємства "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України про визнання протоколу проведення електронних торгів недійсним, зобов'язання повернути грошові кошти, стягнення втраченої вигоди та моральної шкоди. Свої позовні вимоги, з урахуванням уточнень, позивач обґрунтував тим, що 18.08.2014 року на сайті "Система електронних торгів арештованим майном "СЕТАМ" він побачив лот № 1722 - автомобіль марки SEAT модель CORDOBA зі стартовою ціною продажу 79 700,00 грн. Організатором торгів зазначене Державне підприємство «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України. Там же було вказано, що «Для ознайомлення з майном телефонуйте за номером 0 (800) 505 003». Він одразу зателефонував за вказаним номером та спитав у оператора, який йому відповів, як він може ознайомитися з майном. Йому відповіли, що місце знаходження майна таке, як вказано на сайті: [ADDRESS]. Уважно ознайомившись з інформацією про лот, вказаною на сайті (Реєстраційний номер лота: 1722; Вид майна: Транспортний засіб; Відомості про майно, його склад, характеристики, опис: рік випуску: 2008; об'єм двигуна: 1984 см3; колір: темно-червоний; вид пального: бензин; пробіг за показником одометра: 118 892 км; тип трансмісії: механічний; комплектація: базова; додаткові відомості: ТЗ у задовільному стані), та переглянувши фотографії 20.08.2014 року він подав заявку на участь у торгах та сплатив гарантійний внесок у розмірі 3 985,00 грн. (три тисячі дев'ятсот вісімдесят п'ять гривень). Того ж дня він поїхав ознайомлюватися з автомобілем. За вказаною адресою ніякої стоянки з конфіскованим майном та саме цим автомобілем не було. За адресою [ADDRESS] знаходиться невеличкий магазин з продажу меблів та броньованих дверей, поруч також невеликий автомагазин. Автомобіля за вказаною адресою не було. Він знов зателефонував на номер 0 800 505 003, і спитав, де знаходиться така адреса та де зберігається автомобіль. Оператор відповіла, що автомобіль знаходиться за [ADDRESS], а де саме знаходиться ця адреса вона не знає і що він самостійно повинен шукати цю адресу у своєму місті. Дома він знов передивився фотографії цього автомобіля, які розміщені на сайті СЕТАМ. Не помітивши недоліків він знову прочитав інформацію про лот. Побачивши у додаткових відомостях, що транспортний засіб знаходиться у задовільному стані, він вирішив прийняти участь в аукціоні, і що потім, якщо виграє аукціон, вже знайдеться автомобіль де він знаходиться. 26.08.2014 він зробив ставку 79 700 грн. і виграв аукціон, про що складений протокол №2207 проведення електронних торгів, в якому він визнаний переможцем. Згідно з Тимчасовим порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 16.04.2014 № 656/5 та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 16 квітня 2014 р. за № 427/25204, 27.08.2014 він роздрукував протокол №2207 проведення електронних торгів, підписав його та надіслав його Організатору. 28.08.2014 він сплатив на рахунок Красногвардійського відділу ДВС Дніпропетровського МУЮ 75 715 гривень. 02.09.2014 він знов зателефонував за телефоном 0 800 505 003 та спитав оператора, як він може ознайомитися з майном. Йому відповіли, що можуть організувати зустріч зі зберігачем 04.09.2014 та розповіли як знайти цю адресу, це було на вулиці 1-ий тупик Запорізького шосе. 04.09.2014 він ознайомився з автомобілем. Фактично стан автомобіля незадовільний. Він був пошкоджений у ДТП, внаслідок чого кузов дуже сильно поведений (суттєво змінена геометрія кузова), переднє праве колесо має нахил, який унеможливлює безпечну експлуатацію автомобіля. До того ж, представник зберігача повідомив, що автомобіль був привезений на евакуаторі, що говорить по нездатність самостійно пересуватися. Таким чином, продавець автомобіля порушив вимоги Закону України "Про захист прав споживачів". Оскільки умови ним виконані у повному обсязі, а інформація про майно викладена на сайті не відповідає дійсності, вважає вимогу про повернення гарантійного внеску такою, що не суперечить вимогам Тимчасового положення. 05.08.2014 він уклав договір № SAMDNWFD0070209946600 з Приватбанком про вклад «Депозит Плюс на 3 місяця» на суму 190 000,00 гривень терміном на 3 місяця зі ставкою 22 відсотка на рік. У зв'язку з необхідністю сплатити за автомобіль, який він придбав на СЕТАМ, 28.08.2014 він був вимушений достроково розірвати договір, чим позбавив себе прибутку у розмірі 190 000,00 х 0,22 + 12 х 3 = 10 450,00 грн. Таким чином він втратив вигоду у розмірі 10 450,00 гривень і не придбав автомобіль з вини продавця. Через ситуацію, яка склалася, він зазнав значні моральні страждання, які виразилися у надзвичайних душевних хвилюваннях, втраті сну та апетиту. 05.09.2014 він звернувся із заявою до Красногвардійського відділу ДВС Дніпропетровського МУЮ, з проханням повернути йому гроші, але 12.09.2014 отримав відповідь, що для вирішення цього питання я повинен звернутися до суду. 12.09.2014 він звернувся позовною заявою про повернення коштів та відшкодування збитків до Дніпропетровського окружного адміністративного суду. 24.09.2014 він отримав ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.09.2014 з відмовою у відкритті провадження в адміністративній справі через те, що даний позов належить до розгляду у судах загальної юрисдикції. На підставі викладеного просить суд визнати протокол №2207 проведення електронних торгів не дійсним. Зобов'язати Красногвардійський відділ ДВС Дніпропетровського МУЮ повернути йому 75 715, 00 гривень, сплачені за придбання автомобіля. Зобов'язати Державне підприємство «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України повернути йому 3 985,00 гривень, сплачені у якості гарантійного внеску. Стягнути з Державного підприємства "Інформаційний центр" України на його користь втрачену вигоду в сумі 10 450 грн. Стягнути з Красногвардійського відділу ДВС Дніпропетровського МУЮ на його користь втрачену вигоду в сумі 10 450 грн. Стягнути з Державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України на його користь моральну (немайнову) шкоду в сумі 50 000 грн. Стягнути з Красногвардійського відділу ДВС Дніпропетровського МУЮ на його користь моральну (немайнову) шкоду в сумі 50 000 грн. (а.с.28-32). Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив суд задовольнити позов з підстав, викладених у позовній заяві. Зазначив, що відповідачами було приховано стан майна. Оглянути майно до покупки не було змоги. Він після оплати прийшов з фахівцем оглядати автомобіль і після цього відмовився від нього. Представник відповідача Красногвардійського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції [PERSON] в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечувала в повному обсязі та просила відмовити. Надали до суду письмові заперечення проти позову, які обґрунтовують тим, що Красногвардійський ВДВС ДМУЮ не проводив реалізацію майна придбаного позивачем [PERSON] та не видавав жодного документа по результатам електронних торгів. Вони згодні з тим, що фактично угода купівлі-продажу майна не відбулась, оскільки позивач відмовився отримувати майно, не заперечують повернути йому кошти, які зберігаються на депозитному рахунку, але немає на це правових підстав, оскільки подібні випадки прямо не передбачені ні Законом України «Про виконавче провадження», ані Тимчасовим порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів. Позовні вимоги в частині стягнення з Красногвардійського ВДВС ДМУЮ сум збитків у вигляді втраченої вигоди та моральної шкоди не обґрунтовані, не містять доведеність вини, через це не підлягають задоволенню. В частині зобов'язання Красногвардійського ВДВС ДМУЮ - повернути [PERSON] перераховані ним на депозитний, рахунок відділу грошові кошти в сумі 75 715 грн. залишають на розсуд суду (а.с.22-23). Представник відповідача Державне підприємство "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України Каплунова Ж.В. в судовому засіданні проти позовних вимог заперечувала в повному обсязі та просила відмовити у їх задоволенні. Зазначила, що торги відбулися згідно Порядку, тому не має підстав визнавати протокол недійсним. Позивач мав можливість ознайомитися з майном, оскільки у списках не було вказано його прізвище, то він не намагався. Також надали письмові заперечення проти позову, які обґрунтовують тим, що станом на сьогоднішній день Тимчасовий порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів затверджений наказом Міністерства юстиції України від 16.04.2014 р. №656/5 є чинний, тому правовідносини сторін регулюються положеннями вказаного Порядку та нормами чинного законодавства України. "Інформаційне" повідомлення про лот заповнюється за наявними документами, передбаченими Інструкцією з організації примусового виконання рішень, та перевіряються на відповідність вимог: законодавства керівником регіонального органу державної виконавчої служби або начальника відділу примусового виконання рішень Державної виконавчої служби України. Таким чином, внесення інформації про майно покладається на відповідного державного виконавця, а отже, дії їх щодо порядку проведення електронних торгів по лоту №1721 які відбулись 26.08.2014р., є правомірними та ґрунтуються на положеннях діючого законодавства України. Позовна вимога позивача в частині стягнення з них упущеної вигоди є необґрунтованою, оскільки позивачем не надано будь-яких доказів на підтвердження того, що саме грошові кошти, розміщені на депозитному рахунку за Договором, були сплачені за придбання автомобіля. Також позивач не подав жодних доказів про вжиті ним заходи для одержання такої вигоди, а лише надав абстрактний розрахунок з посиланням на умови договору банківського вкладу, в якому помилково вказана сума 190 000,00 грн., оскільки сума грошових коштів, сплачених позивачем 28.08.2014р., складає 75715,00 грн. Окрім того, покладення на них відповідальності у формі відшкодування збитків (в даному випадку - упущеної вигоди) за нездійснення свого права суперечить в цілому принципам юридичної відповідальності, що настає за порушення саме договірних зобов'язань. В даному випадку будь - які договірні зобов'язання між відсутні. Щодо вимоги про відшкодування моральної шкоди, то в позовній заяві відсутні будь-які посилання на завдання шкоди його майну та/або завдання шкоди каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю, а отже, підстави для застосування п. 5 ст. 4 Закону України «Про захист прав споживачів» відсутні. Наголошують, що їх дії щодо порядку проведення електронних торгів по лоту №1722, які відбулись 26.08.2014р., є правомірними та ґрунтуються на положеннях діючого законодавства України. На підставі викладеного вважають, що поданий позов є безпідставним, та не підлягає задоволенню (а.с.51-52). Представник третьої особи Публічного акціонерного товариства "Альфа-Банк" в судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлялися належним чином, причина неявки суду невідома. Вислухавши доводи та пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню з наступних підстав, встановлених в судовому засіданні. Судом встановлено, що 26.08.2014р. [PERSON] переміг у електронних торгах з продажу автомобіля марки SEAT модель CORDOBA за ціною 79700,00грн. з яких сплаченого гарантійного внеску 3985,00грн., місцезнаходження майна вул. Шинна, 21 в м. Дніпропетровську, що підтверджується протоколом № 2207 проведення електронних торгів від 26.08.2014р. (а.с.7). 28.08.2014р. [PERSON] сплатив на рахунок Красногвардійського відділу ДВС Дніпропетровського МУЮ 75715,00грн., що підтверджується платіжним дорученням № P24A960362392430267 від 28.08.2014р. (а.с.8). 20.08.2014р. [PERSON] вніс гарантійний внесок у розмірі 3985,00 за участь у торгах на рахунок ДП "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України, як це передбачено порядком, що підтверджується квитанцією ПАТ КБ "ПриватБанк" № 17300.173.2 від 20.08.2014р. (а.с.37). 05.09.2014р. [PERSON] звернувся до в.о. начальника Красногвардійського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції Мартиновської із заявою про відмову придбавати лот через приховування інформації та проханням повернути 75715,00грн. (а.с.9-10). 11.09.2014р. вих. № 25194/16 Красногвардійський відділ державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції повідомили [PERSON], що "Тимчасовим порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів" та ЗУ "Про виконавче провадження " не передбачений порядок повернення коштів особи, яка визнана переможцем торгів та повністю сплатила кошти за придбане майно. Передбачено, що спори пов'язані з реалізацією майна, вирішуються у судовому порядку (а.с.12). 05.08.2014 він уклав договір № SAMDNWFD0070209946600 з Приватбанком про вклад «Депозит Плюс на 3 місяця» на суму 190 000,00 гривень терміном на 3 місяця зі ставкою 22 відсотка на рік. 28.08.2014р. 190000,00грн. були переведені на карту [PERSON] (а.с.13-15). Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16 вересня 2014р. відмовлено у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом [PERSON] до Красногвардійського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції про зобов'язання вчинити певні дії. Позовну заяву з додатками повернуто позивачу, оскільки що вказана позовна заява не належить розглядати у порядку адміністративного судочинства (а.с.16-17). Як вбачається з протоколу огляду транспортного засобу марки SEAT модель CORDOBA рік випуску 2008, реєстраційний номер [NUMBER] оцінювачем Жиров А.К. від липня 2013р. у результаті візуального огляду встановлено: павутинна тріщина на вітровому склі в центральній частині; розломи і тріщина на передньому бампері (а.с.54). З акту приймання - передавання арештованого майна № 1722 від 11 серпня 2014р. представник державного підприємства "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України Герасимчук Л.В. прийняла від головного державного виконавця Красногвардійського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції Шаргородської С.А. на зберігання автомобіль марки SEAT модель CORDOBA з характеристиками автомобіль темно-червоного кольору, 2008 року випуску, державний номер [NUMBER], лобове скло тріснуте, транспортний засіб в незадовільному забрудненому стані, оцінка майна 79700,00грн. (а.с.58). З додатку до акту №1722 від 11.08.2014р. вбачається, що потертості і плями по всьому салоні, колеса не накачані, відсутня рейка в бампері, подряпини по всьому периметру, лобове скло тріснуте (а.с.59-59). 11 серпня 2014р. актом № 1722 приймання-передавання арештованого майна на відповідальне зберігання ТОВ "Альфа Хімтрейд" представник зберігача [PERSON] прийняла від представника державного підприємства "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України автомобіль марки SEAT модель CORDOBA, місце зберігання [ADDRESS] (а.с.60-61). Зі скрін-шоту сайту "Система електронних торгів арештованим майном" по лоту № 1722 вбачається, що автомобіль марки SEAT модель CORDOBA у задовільному стані та знаходиться [ADDRESS] (а.с.62). Аналізуючи спірні правовідносини, співвідношуючи їх із дослідженими в судовому засіданні доказами, суд доходить до наступного. Відповідно до ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до частин 1, 2 статті 16 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Змістом ст. 57 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Статтею 58 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Положенням ч. 2 ст. 59 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Згідно зі ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу, не було доведено і не надано жодних доказів. Відповідно до частини 2 цієї ж статті докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Відповідно до статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. Відповідно до частини 4 статті 656 ЦК України до договорів купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Згідно розділу VI Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів після закінчення електронних торгів на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів по лоту у день проведення таких електронних торгів або не пізніше наступного робочого дня. Система у день проведення електронних торгів або не пізніше наступного робочого дня розміщує аналогічний протокол електронних торгів по лоту з повною інформацією про переможця електронних торгів в Особистому кабінеті переможця. Протокол електронних торгів роздруковується переможцем електронних торгів із Особистого кабінету, підписується та передається особисто або через представника Організатору або надсилається засобами зв'язку на поштову адресу Організатора. У разі підписання протоколу за допомогою електронного цифрового підпису протокол надсилається переможцем із Особистого кабінету на електронну адресу Організатора. Підписаний протокол має надійти до Організатора не пізніше семи робочих днів з дати отримання протоколу переможцем в Особистому кабінеті. Не пізніше наступного робочого дня після надходження від переможця електронних торгів підписаного протоколу його копія направляється Організатором до відповідного органу державної виконавчої служби. Відповідно до розділу VIII Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня підписання протоколу здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно. Після повного розрахунку переможця за придбане майно на підставі протоколу про проведення електронних торгів та копій документів, що підтверджують розрахунок за придбане майно, державний виконавець протягом п'яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги або акт про реалізацію предмета іпотеки і затверджує його у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований. Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. Згідно з п. 3 розділу VIII Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 16.04.2014 № 656/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16 квітня 2014 р. за № 427/25204, «Гарантійний внесок не повертається учаснику який став переможцем електронних торгів, у разі: невнесення всієї належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 цього розділу; непідписання протоколу у строки, передбачені пунктом 2 розділу VI цього Порядку». Відповідно до Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 16.04.2014 № 656/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16 квітня 2014 р. за № 427/25204 державне підприємствс «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України було уповноважено на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення Системи, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у Системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених Порядком. Згідно з розділом II Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 16.04.2014 № 656/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16 квітня 2014 р. за № 427/25204, інформація про майно, включене до лота, вноситься відповідним державним виконавцем згідно документів, передбачених Інструкцією з організації примусового виконання рішень, затвердженою наказом Міністерства юстиції Україні: від 02 квітня 2012 року №512/5. Керівник регіонального органу державної виконавчої служби, начальник відділу примусового виконання рішень Державної виконавчої служби України після отримання документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до п'яти робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень надає доручення щодо їх усунення у строк до п'яти робочих днів. Відповідно до розділу ІХ Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 16.04.2014 № 656/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16 квітня 2014 р. за № 427/25204, електронні торги вважаються такими, що не відбулись, у разі: відсутності учасників електронних торгів; відмови всіх учасників, що надали цінові пропозиції й поетапно були визначені переможцями електронних торгів, від підписання протоколу електронних торгів або сплати належної грошової суми; ненадходження від жодного учасника цінової пропозиції. Відповідно до розділу Х Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 16.04.2014 № 656/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16 квітня 2014 р. за № 427/25204 спори, пов'язані з реалізацією майна, вирішуються в судовому порядку. З огляду на викладене суд доходить до висновку, що порядок проведення електронних торгів по лоту №1722, які відбулись 26.08.2014р., є правомірним та ґрунтуються на положеннях діючого законодавства України, тому підстав для визнання протоколу № 2207 проведення електронних торгів недійсним не має. Крім того в розумінні вимог законодавства про форму договору купівлі-продажу транспортного засобу, сам по собі протокол електронних торгів не може вважатися таким договором, а лише визначає переможця торгів. Вирішуючи спір в частині позовних вимог позивача [PERSON] про стягнення на його користь з Красногвардійського відділу ДВС Дніпропетровського МУЮ 75 715, 00 гривень, сплачені за придбання автомобіля. та з Державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України 3 985,00 гривень, сплачені у якості гарантійного внеску, суд виходить із наступного. За змістом ст. 6 Закону України "Про захист прав споживачів" продавець (виробник, виконавець) зобов'язаний передати споживачеві продукцію належної якості, а також надати інформацію про цю продукцію. Згідно ст. 15 ЗУ "Про захист прав споживачів" споживач має право на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію, що забезпечує можливість її свідомого і компетентного вибору. Інформація повинна бути надана споживачеві до придбання ним товару чи замовлення роботи (послуги). Інформація про продукцію не вважається рекламою. У відповідності до ст. 19 ЗУ "Про захист прав споживачів " нечесна підприємницька практика забороняється. На думку суду, вказаний Закон регулює дані спірні правовідносини і його вммоги повинні бути додержані стосовно потенційних покупців на прилюдних (електронних) торгах, оскільки сплачуючи грошові кошти за придбання майна, особа (покупець) може вважатися споживачем відповідних послуг, зокрема і послуг з інформаційного забезпечення предмета торгів, повноти інформації про лот. Як видно із вищезазначених і документально підтверджених обставин, належної повноти інформації про лот (автомобіль) забезпечено не було. Наведені технічні характеристики, рік випуску та пробіг автомобіля, проте щодо конуретного стану заначено як «задовільний». При цьому не було зазначено таких очевидних, суттєвих, раніше докеументально встановлених і відомих недоліків, як павутинна тріщина лобового скла, тріщини на передньому бампері, зовнішні подряпини, потертості салону. У зв'язку з такими обставинами, суд доходить висновку про те, що позивач цілком мав право і підстави відмовитись від одержання та належного оформлення придбання автомобіля, позовні вимоги [PERSON] про стягнення на його користь з Красногвардійського відділу ДВС Дніпропетровського МУЮ 75 715, 00 гривень, сплачені за придбання автомобіля. та з Державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України 3 985,00 гривень є правомірними та обґрунтованими. Стосовно інших вимог позивача [PERSON] про стягнення на його користь втраченої вигоди та моральної шкоди, суд вважає, що такі не можуть бути компенсовані за рахунок відповідачів. Позовна вимога в частині стягнення упущеної вигоди є необгрунтованою, оскільки позивачем не надано будь-яких доказів на підтвердження того, що саме грошові кошти, розміщені на депозитному рахунку були сплачені за придбання автомобіля. Сума вкладу перебільшує сплачену суму за автомобіль. Окрім того, відшкодування збитків настає за порушення саме договірних зобов'язань. В даному випадку будь-які договірні зобов'язання між сторонами відсутні. Фактично угода не відбулася. Позивач відмовився отримувати майно. Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» спори про відшкодування завданої фізичній чи юридичній особі моральної шкоди розглядаються, зокрема: коли право на її відшкодування безпосередньо передбачено нормами Конституції України або випливає з її положень; у випадках, передбачених законодавством, яке встановлює відповідальність за заподіяння моральної шкоди; при порушенні зобов'язань, які підпадають під дію Закону України «Про захист прав споживачів» чи інших законів, що регулюють такі зобов'язання і передбачають відшкодування моральної шкоди. За змістом ст. 22 ЗУ "Про захист прав споживачів" захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом. При задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі мають право на відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону. Пункт 5 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про захист прав споживачів» викладений у редакції згідно Закону України «Про відповідальність за шкоду, завдану внаслідок дефекту в продукції" від 19 травня 2011 р. N 3390-УІ. У ст. 1 Закону N 3390-VI поняття шкоди визначено як завдані внаслідок дефекту в продукції каліцтво, інше ушкодження здоров'я або смерть особи, пошкодження або знищення будь-якого об'єкта права власності, за винятком самої продукції, що має дефект. Відповідно до ст. 711 ЦК шкода, завдана майну покупця, та шкода, завдана каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю у зв'язку з придбанням товару, що має недоліки, відшкодовується відповідно до положень гл. 82 цього Кодексу. Підстави відшкодування шкоди, завданої внаслідок недоліків товарів, робіт (послуг), передбачені п 3 гл. 82 ЦК. Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що у спорах про захист прав споживачів чинне цивільне законодавство передбачає відшкодування моральної шкоди у тих випадках, якщо шкода завдана майну споживача або завдана каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю. В позовній заяві позивача відсутні будь-які посилання на завдання шкоди його майну та/або завдання шкоди каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю, а отже, підстави для застосування п. 5 ст. 4 Закону України «Про захист прав споживачів» відсутні. За змістом ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала: якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки; якщо шкоди завдано фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування як запобіжного заходу тримання під вартою або підписки про невиїзд, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту або виправних робіт; в інших випадках, встановлених законом. Розмір грошового відшкодування визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних чи душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вона є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Підстави для застосування положень ст. 1167 ЦК України та стягнення моральної шкоди також відсутні, оскільки відповідно до зазначеної норми закону, моральна шкода завдана фізичній особі неправомірними діями, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. У зв'язку з такими обставинами, суд доходить висновку про те, що стягнення упущеної вигоди та моральної шкоди задоволенню не підлягають.

Outcome: partial