Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-26 00:00:00

Приватне підприємство «Мегакомплекс» (місцезнаходження вул. Промислова, 60, м. Львів, 79024, код 32262564) звернулося до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до [PERSON] , Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, Державного підприємства «СЕТАМ», Приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Головко Вікторії Євгенівни, третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: [PERSON] , Публічне акціонерне товариство «Дельта-банк», Головне управління Держгеокадастру в Закарпатській області про визнання недійсними електронні торги, акт державного виконавця про проведені електронні торги, свідоцтв виданих приватним нотаріусом. Мотивуючи свої позовні вимоги позивач зазначає, що відповідно до договору купівлі-продажу земельної ділянки від 04.05.2007р., посвідченого Мандрощук В.Є., приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу, зареєстрованого в реєстрі за №783, Фізична особа-підприємець [PERSON] продала, а товариство з обмеженою відповідальністю «Марком-Захід» купило земельну ділянку площею 1.6788 га. яка розташована за адресою: [ADDRESS] . кадастровий номер земельної ділянки [NUMBER] . Згідно з абзацом другим пункту 1.1 вказаного договору, вищевказана земельна ділянка належить Продавцю на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER] , виданого 14 серпня 2006 року Ужгородською міською радою Закарпатської області, зареєстрованого в книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землю, договорів оренди землі за №2110100000-0106070000786. Факт проведення повного розрахунку покупцем підтверджується заявою фізичної особи-підприємця [PERSON] , посвідченої 14.06.2007р. Селехман О.А., приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу, зареєстрованою в реєстрі за №2670. Відповідно до договору купівлі-продажу земельної ділянки від 04.05.2007р., посвідченого Мандрощук В.Є., приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу, зареєстрованого в реєстрі за №782, Фізична особа-підприємець [PERSON] продав, а товариство з обмеженою відповідальністю «Марком-Захід» купило земельну ділянку площею 1.3025 га. яка розташована за адресою: Закарпатська [ADDRESS] поз.З. кадастровий номер земельної ділянки [NUMBER] . Враховуючи, що вказані дві земельні ділянки є суміжними, на підставі вищевказаних двох договорів купівлі-продажу земельної ділянки товариству з обмеженою відповідальністю «Марком- Захід» Ужгородською міською радою було видано Державний акт (від 27.05.2008р.) на право власності на земельну ділянку площею 2.9813 га. яка розташована за адресою: [ADDRESS] кадастровий номер земельної ділянки [NUMBER] . Тобто, вказана земельна ділянка сформована шляхом об`єднання двох вищенаведених земельних ділянок (площею 1.6788га кадастровий номер [NUMBER] та площею 1.3025 га кадастровий номер [NUMBER] ), придбаних у встановленому законом порядку товариством з обмеженою відповідальністю «Марком-Захід». Вказаний державний акт зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за №2110100000-0208070000026. В подальшому, відповідно до договору купівлі-продажу земельної ділянки від 28.05.2010р., посвідченого Нестерівською Н.П., приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу, зареєстрованого в реєстрі за №762, товариство з обмеженою відповідальністю «Марком-Захід» продало, а товариство з обмеженою відповідальністю «МЕГАКОМ ПЛЮС» купило земельну ділянку площею 2.9813 га. яка розташована за адресою: [ADDRESS] . кадастровий номер земельної ділянки [NUMBER] . Позивач зазначає, що в подальшому відповідно до договору купівлі-продажу земельної ділянки від 05.12.2014р., посвідченого Пастернаком М.М., приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу, зареєстрованого в реєстрі за №2937, товариство з обмеженою відповідальністю «МЕГАКОМ ПЛЮС» продало, а приватне підприємство «Мегакомплекс» купило земельну ділянку площею 2.9813 га, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер земельної ділянки [NUMBER] . Право власності ПП «Мегакомплекс» на вказану земельну ділянку зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що засвідчується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №30556683 від 05.12.2014р. Таким чином, як зазначає позивач, приватне підприємство «Мегакомплекс» на сьогоднішній день є законним та повноправним власником земельної ділянки площею 2,9813 та, яка розташована за адресою: [ADDRESS], кадастровий номер земельної ділянки [NUMBER] , яка була у 2008 році сформована (об`єднана) у єдину земельну ділянку з двох інших земельних ділянок (площею 1.6788га кадастровий номер [NUMBER] та площею 1,3025 га кадастровий номер [NUMBER] ) тодішнім власником - ТОВ «Марком-Захід». Позивачу стало відомо, що 18.10.2017р. Державним підприємством «СЕТАМ» були проведені електронні торги, за результатами яких був складений протокол проведення електронних торгів №291735, згідно з яким відбулась реалізація лоту (реєстр. №239591), а саме земельної ділянки загальною площею 1.6788 га. яка розташована за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер земельної ділянки [NUMBER] . На підставі вказаного протоколу та Акта державного виконавця про проведені електронні торги (ВП №49915053), затвердженого начальником Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області від 31.10.2017р., [PERSON] приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу, 08.11.2017р. було видано свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів за реєстраційним номером 209, згідно з яким [PERSON] належить на праві власності майно, а саме земельна ділянка загальною площею 1.6788 га. яка розташована за адресою: [ADDRESS] . кадастровий номер земельної ділянки [NUMBER] , яка була придбана ним за 1637673,90грн.. що раніше належала [PERSON] на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER] , виданого 14 серпня 2006 року Ужгородською міською радою Закарпатської області на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки №2277 від 23.06.2005р., зареєстрованого в книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за №2110100000-0106070000786. На підставі вказаного свідоцтва, рішенням Головко Вікторії Євгенівни , приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу, №38021221 від 08.11.2017р. було зареєстроване право власності [PERSON] на земельну ділянку площею 1,6788 га. кадастровий номер [NUMBER] , що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №111936439 від 27.01.2018р. Позивач зазначає, що в результаті проведених електронних торгів було продано та зареєстровано за [PERSON] право власності на земельну ділянку площею 1,6788 га. кадастровий номер [NUMBER] , яка фактично є (була) складовою частиною земельної ділянки площею 2.9813 га. кадастровий номер [NUMBER] , яка належить на праві власності приватному підприємству «Мегакомплекс». І продана була така ділянка в ході виконавчого провадження зі стягнення Ужгородським міським віллілом державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області заборгованості з боржника - [PERSON] (тобто тієї особи, яка продала належну їй на праві власності земельну ділянку товариству з обмеженою відповідальністю «Марком-Захід» згідно з договором купівлі-продажу земельної ділянки від 04.05.2007р) перед ПАТ «Дельта-банк». Позивач вважає, що такими діями порушено права позивача на вільне володіння , користування та розпорядження належною йому на праві приватної власності земельною ділянкою. Позивач вважає, що дії усіх причетних осіб щодо реалізації на електронних торгах земельної ділянки кадастровий номер [NUMBER] площею 1,6788 га, розташованої за адресою: [ADDRESS] , а також реєстрації за покупцем права власності на неї, є правочинами у розумінні ст. 202 ЦК України. І такі правочини підлягають визнанню недійсними судом, внаслідок недодержання в момент їх вчинення вимог статтей 203 та 215 ЦК України, оскільки вони вчинені з порушеннями законодавства України. Позивач зазначає, що відповідно до статті 658 ЦК України, право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару. Земельна ділянка була реалізована на електронних торгах в ході виконавчого провадження №49915053 зі стягнення коштів з боржника - [PERSON] на користь стягувача - ПАТ «Дельта-банк», яке перебувало у провадженні Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції у Закарпатській області. При цьому у ході процедури примусової реалізації майна боржника в ході виконавчого провадження продавцем виступав саме орган державної виконавчої служби. Позивач зазначає, що відповідно до приписів Закону України «Про виконавче провадження», а саме ст.ст. 48,50 та Порядку реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України №2831/5 від 29.09.2016р. продавати майно може виключно його власник. А примусова реалізація майна допускається виключно з метою примусового виконання зобов`язань особи, яка є боржником, перед іншими особами - стягувачами, вимоги яких підтверджені відповідними виконавчими документами, та виключно за рахунок майна, яке належить на праві власності такому боржнику. Однак, всупереч вищенаведеному, в ході електронних торгів, які відбулись 18.10.2017р., було реалізоване нерухоме майно, а саме земельна ділянка, кадастровий номер [NUMBER] площею 1,6788 га, розташованої за адресою: [ADDRESS] . яка на момент її реалізації не належала боржнику - [PERSON] , оскільки вона була відчужена нею ще 04.05.2007р. на користь ТОВ «Марком-Захід». На час реалізації вказаної земельної ділянки право власності на неї за [PERSON] не було зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та/або Реєстрі прав власності на нерухоме майно. Відтак, державний виконавець, виставляючи вказану земельну ділянку на торги, не пересвідчився у її належності на праві власності боржнику - [PERSON] . Позивач зазначає, що на час реалізації вказаної земельної ділянки з електронних торгів, вона разом з іншою суміжною земельною ділянкою була об`єднана в земельну ділянку площею 2,9813 га, кадастровий номер [NUMBER] , власником якої є ПП «Мегакомплекс». Оскільки в ході електронних торгів, які відбулись 18.10.2017р., було реалізоване нерухоме майно, власником якої є ПП «Мегакомплекс», чим порушено право власності позивача на земельну ділянку площею 2,9813 га, кадастровий номер [NUMBER] , розташовану за адресою: [ADDRESS] позивач звернувся до суду за захистом порушеного права та просить суд ухвалити рішення, яким позовні вимоги задовольнити, а саме: визнати недійсними електронні торги (Організатор - ДП «СЕТАМ») та протокол проведення електронних торгів №291735 від 18.10.2017р. щодо реалізації земельної ділянки кадастровий номер [NUMBER] площею 1,6788 га, розташованої за адресою: [ADDRESS] ; визнати недійсним Акт державного виконавця про проведені електронні торги (ВП №49915053), складений Плиска Андрієм Степановичем , державним виконавцем Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, затверджений начальником Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області від 31.10.2017р., щодо реалізації земельної ділянки кадастровий номер [NUMBER] площею 1,6788 га, розташованої за адресою: [ADDRESS] ; визнати недійсним свідоцтво, видане 08.11.2017р. Головко Вікторією Євгенівною, приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу, зареєстроване в реєстрі за №209, яким засвідчено належність [PERSON] права власності на земельну ділянку кадастровий номер [NUMBER] площею 1,6788 га, розташовану за адресою: Закарпатська [ADDRESS] ; визнати недійсним рішення Головко Вікторії Євгенівни , приватного нотаріусу Ужгородського міського нотаріального округу, про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 38021221 від 08.11.2017р., щодо реєстрації права власності [PERSON] на земельну ділянку кадастровий номер [NUMBER] площею 1,6788 га, розташовану за адресою: [ADDRESS] . До початку розгляду справи по суті відповідач [PERSON] звернувся до суду з зустрічним позовом до [PERSON] , Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, Державного підприємства «СЕТАМ», Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області, третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Головко Вікторія Євгенівна, Публічне акціонерне товариство «Дельта-банк», Приватне підприємство "Мегакомплекс" про стягнення гарантійного внеску та суми грошових коштів. В ході судового розгляду справи позивач подав до суду заяву про збільшення розміру позовних вимог зустрічної позовної заяви , за якою просив суд: Стягнути з Державного підприємства «СЕТАМ» (код ЄДРІІОУ 39958500. місцезнаходження: 01001 м.Київ. вул.Стрілецька, буд.4-6) на користь [PERSON] ( [INFO] РНОКПП [NUMBER] , адреса: [ADDRESS] ) суму грошових коштів в розмірі 81883.70 гривень; Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області (код ЄДРПОУ 35045459 місцезнаходження: 88000. м.Ужгород. вул.Заньковецької. буд. 10) на користь [PERSON] ( [INFO] РНОКПП [NUMBER] , адреса: [ADDRESS] ) суму грошових коштів в розмірі 87621.29 гри., перераховані як погашення виконавчого збору та витрат виконавчого провадження; Стягнути з [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] адреса: [ADDRESS] ) на користь [PERSON] ( [INFO] . РНОКПП [NUMBER] адреса: [ADDRESS] ) суму грошових коштів в розмірі 1 468 168.91 гри. Зобов`язати Ужгородський міський відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області (код СДРПОУ 35045459. місцезнаходження: 88000. м.Ужгород. вул.Заньковецької. буд. 10) повернути [PERSON] ( [INFO] РПОКПП [NUMBER] . адреса: [ADDRESS] ) суму грошових коштів в розмірі 593 456 грн., що знаходиться на рахунку з обліку депозитних сум Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області. Свої позовні вимоги мотивує тим, що 18 жовтня 2017 року ( [PERSON] на електронних торгах було придбано земельну ділянку загальною площею 1.6788 га. яка розташована за адресою: [ADDRESS] . кадастровий номер [NUMBER] за ціною 1 637 673.90 гри., що підтверджується свідоцтвом, виданим приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Головко В.С. за №209 на підставі Акту державного виконавця про проведені електронні торги (ВП №49915053), затвердженого начальником Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатської області 31.10.201 7 року. Державна реєстрація права власності [PERSON] на дану земельну ділянку проведена приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Головко В.С. за рішенням №38021221 від 08.11.2017 року, що підтверджується Інформаційної довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 11936439 від 27.01.2018 року . Вказана земельна ділянка попередньо належала [PERSON] , на підставі державного акту про право власності па земельну ділянку серії [NUMBER] , виданого Ужгородською міською радою Закарпатської області 14.08.2006 року згідно договору купівлі- продажу земельної ділянки №2277 від 23.06.2005 року, зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності та на право постійного користування землею, договорів оренди землі №2110100000-0106070000786. Реалізація даної земельної ділянки на електронних торгах була проведена 18.10.2017 року Державним підприємством «Сетам» відповідно до вимог Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України №2831/5 від 29.09.2016 року, при примусовому виконанні головним державним виконавцем Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатської області Плиска А.С. в межах виконавчого провадження ВП №49915053 виконавчого листа №308/11306/14-ц від 09.10.2015року, виданого Ужгородським міськрайонним судом про стягнення солідарно з [PERSON] та [PERSON] па користь Публічного акціонерного банку «Дельта Банк» заборгованість в сумі 871058.91 грн. та 3654 грн. судового збору. Продавцем на електронних торгах з реалізації арештованого спірного нерухомого майна виступило Ужгородський міський відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатської області. Позивач за зустрічним позовом зазначає, що після звернення Приватного підприємства «Мегакомплекс» до суду за захистом порушеного права, йому стало відомо що земельна ділянка загальною площею 1,6788 га, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . кадастровий номер [NUMBER] та придбана ним на електронних торгах 18.10.2017 року, була відчужена фізичною особою-підприємцем [PERSON] понад десять років тому на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Марком-Захід» за договором купівлі-продажу земельної ділянки від 04.05.2007 року, посвідченого приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Мандрощук 13.Є. за р.№783 та яка в подальшому була об`єднана з іншою суміжною земельною ділянкою. З 27.05.2008 року такого об`єкту цивільних правовідносин як земельна ділянка, площею 1.6788 га, кадастровий номер [NUMBER] . Розташована за адресою: [ADDRESS] . не існує в натурі, відповідно і не могла бути реалізована на електронних торгах 18.10.2017 року. На момент проведення електронних торгів 18.10.2017 року, як і на теперішній час власником об`єднаної земельної ділянки площею 2.9813 га. кадастровий номер [NUMBER] являється позивач за первісним позовом Приватне підприємство «Мегакомплекс». Отже, як зазначає позивач за зустрічним позовом, 18 жовтня 2017 року йому - [PERSON] на електронних торгах була продана не існуюча земельна ділянка площею 1.6788 га. кадастровий номер [NUMBER] , яка фактично є складовою частиною земельної ділянки площею 2,9813 га. кадастровий номер [NUMBER] , що належить на праві власності приватному підприємству «Мегакомплекс». Позивач зазначає, що оскільки відчуження майна з публічних торгів відноситься до угод купівлі - продажу, така угода може бути визнана недійсною в судовому порядку з підстав, встановлених ч. 1 ст. 215ЦК України. Позивач вказує на те, що відповідно до правової позиції, висловленої в постановах Верховного суду України від 17.12.2014 року у справі №143цс14 від 184 1.2015 року у справі №6-1884цс15. від 13.04.2016 року у справі №6/2988цс15, головною умовою визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав та законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Позивач посилається на ч.1 ст. 215 ЦК України , як на підставу недійсності правочину та на приписи ст. 216 ЦК України , згідно якої наслідком недійсності правочину (стаття 216 ЦК України) є реституція, яка застосовується як належний спосіб захисту цивільного права та інтересу за наявності відносин, які виникли в зв`язку з вчиненням особами правочину та внаслідок визнання його недійсним. Оскільки на виконання недійсних електронних торгів від 18.10.2017 року позивачем за зустрічним позовом [PERSON] були сплачені грошові кошти в розмірі 1637673,90 гривень, з яких: отримувачем коштів в сумі 81883.70 гривень є Державне підприємство «СЕТАМ» (54955.50 грн. сума сплаченого гарантійного внеску, 26928.20 грн. - сума додаткової винагороди); суму 87471.29 грн. перераховано до державного бюджету як погашення виконавчого збору; суму 150 грн. перераховано як погашення витрат виконавчого провадження; сума 593 456 грн. міститься на рахунку з обліку депозитних сум Ужгородського МВ ДВС у зв`язку з їх невитребуванням боржником; суму 874 712.91 грн. перераховано ПАТ «Дельта Банк» на погашення заборгованості [PERSON] згідно виконавчого листа № 308/11306/14-ц від 09.10.2015 року, з посиланням на приписи ст. 216 ЦК України , позивач вважає, що сплачені ним грошові кошти в розмірі 1 637 673,90 гривень на виконання недійсних електронних торгів підлягають поверненню йому , у зв`язку з чим просить стягнути на його користь з відповідачів суму сплачених ним грошових коштів в розмірах зазначених у позовній заяві з врахуванням заяви про збільшення зустрічних позовних вимог. Представники позивача за первісним позовом в судовому засіданні позовні вимоги підтримали просили їх задовольнити з підстав та мотивів викладених у позові. Надали пояснення аналогічні викладеним у позові. Представник наголосив на тому, що ПП «Мегакомплекс» стало відомо, що Державне підприємство «СЕТАМ» провело електронні торги з реалізації земельної ділянки кадастровий номер [NUMBER] . Державним виконавцем складено акт про проведені електронні торги і в подальшому Головко Вікторією Євгенівною , приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу, видано свідоцтво про право власності на земельну ділянку кадастровий номер [NUMBER] площею 1,6788 га. Звернув увагу суду на те, що вказана земельна ділянка кадастровий номер [NUMBER] не існує як об`єкт власності. Відповідно до договору купівлі-продажу земельної ділянки від 04.05.2007р., посвідченого Мандрощук В.Є., приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу, зареєстрованого в реєстрі за №783, Фізична особа-підприємець [PERSON] продала, а товариство з обмеженою відповідальністю «Марком-Захід» купило земельну ділянку площею 1.6788 га. яка розташована за адресою: [ADDRESS] кадастровий номер земельної ділянки [NUMBER] . В подальшому відбулось об`єднання двох земельних ділянок, а саме (площею 1.6788га кадастровий номер [NUMBER] та площею 1.3025 га кадастровий номер [NUMBER] ), придбаних у встановленому законом порядку товариством з обмеженою відповідальністю «Марком-Захід». Ужгородською міською радою було видано Державний акт (від 27.05.2008р.) на право власності на земельну ділянку площею 2.9813 га. яка розташована за адресою: [ADDRESS] кадастровий номер земельної ділянки [NUMBER] , власником якої на момент проведення торгів та даний час є ПП «Мегакомплекс». Оскільки була реалізована земельна ділянка, яка не належала [PERSON] боржнику по виконавчому провадженню, просив суд позовні вимоги задовольнити та захистити порушене права позивача. Представник відповідача за первісним позовом [PERSON] - [PERSON] в судовому засіданні вимоги первісної позовної заяви визнала, просила суд їх задовольнити , з підстав викладених у відзиві на позовну заяву, вимоги зустрічного позову з врахуванням заяви про збільшення зустрічних позовних вимог підтримала просила їх задовольнити з підстав та мотивів викладених у зустрічному позові. Надала пояснення аналогічні викладеним у зустрічному позові та заяві про збільшення зустрічних позовних вимог. Вказала на те, що [PERSON] на електронних торгах була реалізована не існуюча земельна ділянка, а відтак вважає, що слід визнати недійсними електронні торги (Організатор - ДП «СЕТАМ») та протокол проведення електронних торгів №291735 від 18.10.2017р. щодо реалізації земельної ділянки кадастровий номер [NUMBER] площею 1,6788 га. Окрім того вказала, що на виконання недійсних електронних торгів від 18.10.2017 року позивачем за зустрічним позовом [PERSON] були сплачені грошові кошти в розмірі 1637673,90 гривень, з яких: отримувачем коштів в сумі 81883.70 гривень є Державне підприємство «СЕТАМ» (54955.50 грн. сума сплаченого гарантійного внеску, 26928.20 грн. - сума додаткової винагороди); суму 87471.29 грн. перераховано до державного бюджету як погашення виконавчого збору; суму 150 грн. перераховано як погашення витрат виконавчого провадження; сума 593 456 грн. міститься на рахунку з обліку депозитних сум Ужгородського МВ ДВС у зв`язку з їх невитребуванням боржником; суму 874 712.91 грн. перераховано ПАТ «Дельта Банк» на погашення заборгованості [PERSON] згідно виконавчого листа № 308/11306/14-ц від 09.10.2015 року. Посилаючись на приписи ст. 216 ЦК України , вважає, що сплачені [PERSON] грошові кошти в розмірі 1 637 673,90 гривень на виконання недійсних електронних торгів підлягають поверненню йому , у зв`язку з чим просить стягнути на його користь з відповідачів суму сплачених ним грошових коштів. Представник відповідача за первісним позовом Ужгородського МВ ДВС ГТУЮ в Закарпатській області (представник відповідача за зустрічним позовом Ужгородського МВ ДВС ГТУЮ в Закарпатській області) в судовому засіданні просив суд ухвалити рішення з врахуванням обставин викладених у письмову відзиві на первісний позов. Наголосив на тому, що дії державного виконавця є правомірними та вчиненими у відповідності до положень ЗУ " Про виконавче провадження" та Інструкції з організації примусового виконання рішень. Вказав, що 18.05.2016 року за вихідним номером 8-709-99/4-1839/2-16 Управління Держгеокадастру в Ужгородському районі надало інформацію, що за [PERSON] зареєстровано земельну ділянку і в підтвердження надало копію державного акту на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER] від 14.08.2006 року згідно якого [PERSON] є власником земельної ділянки площею 1,6788 га., кадастровий номер [NUMBER] . Отримавши документальне підтвердження належності боржнику [PERSON] на праві власності земельної ділянки кадастровий номер [NUMBER] , державним виконавцем у відповідності до приписів ЗУ " Про виконавче провадження" проведено її опис та накладено арешт, для визначення її вартості залучено суб`єкта оціночної діяльності та підготовлено пакет документів, який надіслано до ДП " Сетам" для проведення електронних торгів по земельній ділянці. Вимоги зустрічного позову з врахуванням заяви про збільшення зустрічних позовних вимог визнав, не заперечив проти їх задоволення. Представник відповідача за первісним позовом Державного підприємства «СЕТАМ» (представник відповідача за зустрічним позовом Державного підприємства «СЕТАМ») в судове засідання не з`явився, надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву , згідно якого позовні вимоги не визнає, просить відмовити в задоволенні позовних вимог, вказуючи на те, що позивач не довів порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна при проведенні електронних торгів, жодних доказів на підтвердження доводів про визнання електронних торгів недійсними позивач не надав. Відповідач приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Головко Вікторія Євгенівна в судове засідання не з`явилась, надіслала на адресу суду відзив на позовну заяву , згідно якого позовні вимоги не визнає, проти позову заперечує з підстав викладених у відзиві та просить розглянути справу за її відсутності. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору за первісним позовом [PERSON] (представник відповідача за зустрічним позовом [PERSON] ) - [PERSON] в судовому засіданні вимоги первісної позовної заяви визнав, просив суд їх задовольнити , вимоги зустрічного позову не визнав, зокрема з підстав викладених у відзиві на зустрічну позовну заяву. Вказав, що реалізація майна проводилась Ужгородським міським відділом Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, без відома [PERSON] Реституція застосовується у випадку визнання правочину недійсним. Правочин не був укладений у письмовій формі, [PERSON] не було відомо про проведення електронних торгів з реалізації земельної ділянки , вона не отримувала жодних коштів від Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, а відтак відсутні підстави для стягнення з [PERSON] грошових коштів, в задоволенні зустрічної позовної заяви просив відмовити. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору за первісним позовом Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області ( представник відповідача Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області за зустрічним позовом) в судовому засіданні вимоги первісної позовної заяви вважає обгрунтованими і такими, що підлягають до задоволення з підстав викладених у письмових поясненнях на позовну заяву ПП «Мегакомплекс». Надала пояснення аналогічні викладеним у письмових поясненнях на позовну заяву ПП «Мегакомплекс». Звернула увагу суду на те, що проведеною перевіркою було встановлено, що земельні ділянки з кадастровим номером [NUMBER] та [NUMBER] в ході виконання доручень Держгеокадастру помилково були перенесені з державного реєстру земель до Державного земельного кадастру. Причиною, яка зумовила помилкове перенесення відомостей про земельні ділянки до ДЗК стала відсутність на державних актах на право власності на земельні ділянки серії [NUMBER] та серії [NUMBER] штампів про скасування правовстановлюючих документів. Після автоматичного перенесення до ДЗК відомостей про земельні ділянки з кадастровими номерами [NUMBER] та [NUMBER] державними кадастровими реєстраторами було відкрито поземельні книги на вищезазначені земельні ділянки. В подальшому , внаслідок допущення помилки , земельна ділянка з кадастровим номером [NUMBER] в рамках виконавчого провадження № 49915053 була вистовлена на електронні торги. Вимоги зустрічного позову з врахуванням заяви про збільшення зустрічних позовних вимог визнала, вважає їх обгрунтованими і не заперечила проти їх задоволення, з підстав викладених у відзиві на зустрічну позовну заяву. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору за первісним позовом Публічне акціонерне товариство «Дельта-банк» ( представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору за зустрічним позовом Публічне акціонерне товариство «Дельта-банк») в судове засідання повторно не з`явилась, хоча належним чином були повідомлені про дату, час і місце розгляду справи. Пояснення на позов не надходив. 29.03.2018 року відповідачем приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Головко Вікторія Євгенівна через канцелярію суду подано відзив на позовну заяву ПП «Мегакомплекс». 03.04.2018 року представником відповідача [PERSON] - [PERSON] через канцелярію суду подано клопотання про відкладення підготовчого засідання; 03.04.2018 року представником відповідача за первісним позовом Ужгородського МВ ДВС ГТУЮ в Закарпатській області через канцелярію суду подано відзив на позовну заяву ПП «Мегакомплекс» з додатками; 03.04.2018 року представником відповідача [PERSON] - [PERSON] через канцелярію суду подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи; 04.04.2018 року представником позивача за первісним позовом через канцелярію суду подано клопотання про приєднання доказів; 03.04.2018 року представником третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору за первісним позовом Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області через канцелярію суду подано письмові пояснення на позовну заяву ПП «Мегакомплекс»; 16.04.2018 року представником АТ " Дельта Банк" через канцелярію суду подано клопотання про надання дозволу на ознайомлення з матеріалами справи; 17.04.2018 року представником відповідача за первісним позовом Державного підприємства «СЕТАМ» через канцелярію суду подано відзив на позовну заяву ПП «Мегакомплекс» з додатками; 19.04.2018 року представником позивача за первісним позовом через канцелярію суду подано відповідт на відзив відповідача приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Головко Вікторія Євгенівна; 24.04.2018 року представником позивача за первісним позовом через канцелярію суду подано відповідт на відзив відповідача Ужгородського МВ ДВС ГТУЮ в Закарпатській області; 03.05.2018 року через канцелярію суду подано зустрічний позов; 03.05.2018 року відповідачем [PERSON] через канцелярію суду подано відзив на позовну заяву ПП «Мегакомплекс»; 03.05.2018 року представником відповідача за первісним позовом Ужгородського МВ ДВС ГТУЮ в Закарпатській області через канцелярію суду подано доповнення до відзиву на позовну заяву ПП «Мегакомплекс»; 08.05.2018 року представником АТ " Дельта Банк" через канцелярію суду подано клопотання про надання дозволу на ознайомлення з матеріалами справи; 18.06.2018 року представником АТ " Дельта Банк" через канцелярію суду подано заяву про відкладення розгляду справи; 21.06.2018 року представником [PERSON] - [PERSON] через канцелярію суду подано заяву про забезпечення зустрічного позову; 21.06.2018 року представником [PERSON] - [PERSON] через канцелярію суду подано заяву про збільшення розміру позовних вимог зустрічної позовної заяви; 26.06.2018 року представником АТ " Дельта Банк" через канцелярію суду подано заяву про відкладення розгляду справи; 05.10.2018 року представником відповідача за зустрічним позовом Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області через канцелярію суду подано письмовий відзив на зустрічну позовну заяву; 11.10.2018 року представником відповідача за зустрічним позовом [PERSON] - [PERSON] через канцелярію суду подано письмовий відзив на зустрічну позовну заяву; 11.10.2018 року представником відповідача за зустрічним позовом [PERSON] - [PERSON] через канцелярію суду подано клопотання про скасування арешту , який накладений ухвалою суду; 16.10.2018 року представником відповідача за зустрічним позовом [PERSON] - [PERSON] через канцелярію суду подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи; 22.11.2018 року представником [PERSON] - [PERSON] через канцелярію суду подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи; 05.11.2018 року представником [PERSON] - [PERSON] через канцелярію суду подано заяву про відкладення розгляду справи; В ході розгляду справи проведені наступні процессуальні дії: 06 березня 2018 року після отримання інформації про місце проживання (перебування) відповідача ухвалою судді було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. 14 вересня 2018 року ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду прийнято зустрічний позов і об`єднано в одне провадження з первісним позовом; задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів у справі; 21 вересня 2018 року ухвалою Ужгородського міськрайонного суду задоволено частково заяву представника позивача за зустрічним позовом про забезпечення зустрічного позову; 12 жовтня 2018 року ухвалою Ужгородського міськрайонного суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду та відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача за зустрічним позовом [PERSON] - [PERSON] про скасування арешту. Заслухавши пояснення сторін , вивчивши та перевіривши в судовому засіданні матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті суд приходить до наступного. За правилами ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, пода-ними відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 5. даної статті передбачено, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи , а ч.6 що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з ч.7 ст. 81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з влас-ної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України). Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу земельної ділянки від 04.05.2007р., посвідченого Мандрощук В.Є., приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу, зареєстрованого в реєстрі за №783, Фізична особа-підприємець [PERSON] продала, а товариство з обмеженою відповідальністю «Марком-Захід» купило земельну ділянку площею 1.6788 га. яка розташована за адресою: Закарпатська [ADDRESS] . кадастровий номер земельної ділянки [NUMBER] , що підтверджується даними договору купівлі-продажу земельної ділянки від 04.05.2007р., копія якого долучена до матеріалів справи ( а.с. 13-14) Згідно з абзацом другим пункту 1.1 вказаного договору, вищевказана земельна ділянка належить Продавцю на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER] , виданого 14 серпня 2006 року Ужгородською міською радою Закарпатської області, зареєстрованого в книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землю, договорів оренди землі за №2110100000-0106070000786. Факт проведення повного розрахунку покупцем підтверджується заявою фізичної особи-підприємця [PERSON] , посвідченої 14.06.2007р. Селехман О.А., приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу, зареєстрованою в реєстрі за №2670. ( а.с.15) Судом встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу земельної ділянки від 04.05.2007р., посвідченого Мандрощук В.Є., приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу, зареєстрованого в реєстрі за №782, Фізична особа-підприємець [PERSON] продав, а товариство з обмеженою відповідальністю «Марком-Захід» купило земельну ділянку площею 1.3025 га. яка розташована за адресою: [ADDRESS]. кадастровий номер земельної ділянки [NUMBER] , що підтверджується даними договору купівлі-продажу земельної ділянки від 04.05.2007р., копія якого долучена до матеріалів справи ( а.с. 11-12) Як встановлено судом, Товариству з обмеженою відповідальністю «Марком- Захід» , Ужгородською міською радою було видано Державний акт на право власності на земельну ділянку 27.05.2008р. площею 2.9813 га. яка розташована за адресою: [ADDRESS] кадастровий номер земельної ділянки [NUMBER] . Вказаний державний акт зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за №2110100000-0208070000026. ( а.с. 16) Таким чином , вказана земельна ділянка сформована шляхом об`єднання двох вищенаведених земельних ділянок (площею 1.6788га кадастровий номер [NUMBER] та площею 1.3025 га кадастровий номер [NUMBER] ), придбаних у встановленому законом порядку товариством з обмеженою відповідальністю «Марком-Захід». Як встановлено судом, відповідно до договору купівлі-продажу земельної ділянки від 28.05.2010р., посвідченого Нестерівською Н.П., приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу, зареєстрованого в реєстрі за №762, товариство з обмеженою відповідальністю «Марком-Захід» продало, а товариство з обмеженою відповідальністю «МЕГАКОМ ПЛЮС» купило земельну ділянку площею 2.9813 га. яка розташована за адресою: [ADDRESS] . кадастровий номер земельної ділянки [NUMBER] . ( а.с. 17-18) Судом встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу земельної ділянки від 05.12.2014р., посвідченого Пастернаком М.М., приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу, зареєстрованого в реєстрі за №2937, товариство з обмеженою відповідальністю «МЕГАКОМ ПЛЮС» продало, а приватне підприємство «Мегакомплекс» купило земельну ділянку площею 2.9813 га, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер земельної ділянки [NUMBER] . ( а.с. 19-20) Право власності ПП «Мегакомплекс» на вказану земельну ділянку зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що засвідчується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №30556683 від 05.12.2014р. ( а.с. 21) Як встановлено судом, 26.01.2016 року державним виконавцем МВ ДВС Ужгородського міськрайонного управління юстиції було відкрите виконавче провадження № 49915053 на підставі виконавчого листа №308/11306/14-ц виданого 09.10.2015р. Ужгородським міськрайонним судом про стягнення із [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ " Дельта Банк" заборгованість в сумі 871058,91 грн. та судовий збір. Як встановлено судом, з метою перевірки майнового стану боржника [PERSON] державним виконавцем 25.04.2016 року було надіслано запит до Управління Держземагенства в Ужгородському районі ( копія наявна в матеріалах справи) 18.05.2016 року за вихідним номером 8-709-99/4-1839/2-16 Управління Держгеокадастру в Ужгородському районі надало інформацію, що за [PERSON] зареєстровано земельну ділянку і в підтвердження надало копію державного акту на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER] від 14.08.2006 року згідно якого [PERSON] є власником земельної ділянки площею 1,6788 га., кадастровий номер [NUMBER] ( копія наявна в матеріалах справи). Як встановлено судом, 23 серпня 2017 року за вих. №18-49915053/17 Ужгородським міським відділом державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатської області на ім`я директора ДП "СЕТАМ" подано заявку на реалізацію арештованого майна у ВП №49915053(копія наявна в матеріалах справи). Із змісту заявки на реалізацію арештованого майна у ВП №49915053 вбачається, що в ній наявні відомості про обтяження майна (арешти заборони). 18 жовтня 2017 р. [PERSON] була придбана через систему електронних торгів «Сетам» земельна ділянка площею 1.6788га, кадастровий номер [NUMBER] , яка розташована за адресою: [ADDRESS] , що стверджується протоколом № 291735 проведення електронних торгів ( а.с. 22). Торги були проведені в межах виконавчого провадження № №49915053 на підставі виконавчого листа №308/11306/14-ц виданого 09.10.2015р. Ужгородським міськрайонним судом про стягнення із [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ " Дельта Банк" заборгованість в сумі 871058,91 грн. та судовий збір. Після повного внесення [PERSON] оплати за придбану земельну ділянку , 31 жовтня 2017р. головним державним виконавцем Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області Плиска А.С. був складений акт про проведені електронні торги , затверджений начальником Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області С.В. Хваста 31 жовтня 2017 року ( копія наявна в матеріалах справи). Як встановлено судом, у відповідності до свідоцтва від 08 листопада 2017 року, виданого приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Головко Вікторія Євгенівна на підставі акта про проведенні електронні торги державного виконавця , затвердженого начальником Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області 31.10.2017 року, [PERSON] належить на праві власності земельна ділянка площею 1.6788га, кадастровий номер [NUMBER] , яка розташована за адресою: [ADDRESS] ( а.с. 24) Право власності [PERSON] на земельну ділянку площею 1.6788га, кадастровий номер [NUMBER] , яка розташована за адресою: [ADDRESS] зареєстровано на підставі рішення приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Головко Вікторія Євгенівна з відкриттям розділу, індексний номер 38021221 від 08.11.2017 року, що стверджується даними інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна № 111936439 від 27.01.2018 року (а.с. 26). Звертаючись до суду, позивач за первісним позовом посилався на те, що ПП «Мегакомплекс» є власником земельної ділянки площею 2.9813 га, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер земельної ділянки [NUMBER] , яка була у 2008 році сформована (об`єднана) у єдину земельну ділянку з двох інших земельних ділянок (площею 1.6788га кадастровий номер [NUMBER] та площею 1,3025 га кадастровий номер [NUMBER] ) тодішнім власником - ТОВ «Марком-Захід» та реалізація земельної ділянки площею 1.6788 га, кадастровий номер [NUMBER] , яка розташована за адресою: [ADDRESS] , яка не існує як самостійний об`єкт, на електронних торгах порушує його право власності , в зв`язку з чим вважає електронні торги недійсними. Як встановлено судом, земельні ділянки з кадастровими номерами [NUMBER] та [NUMBER] були перенесені з Державного реєстру земель до Державного земельного кадастру відповідно до п.4 Прикінцевих та перехідних положень ЗУ " Про Державний земельний кадастр". Після автоматичного перенесення до Державного земельного кадастру відомостей про вказані земельні ділянки, державними кадастровими реєстраторами [PERSON] та [PERSON] всупереч п.п. 7 п.138 та п. 156-1 постанови КМУ № 1051 від 17.10.2012 року "Про затвердження Порядку ведення Державного земельного кадастру" було відкрито поземельні книги на вищезазначені земельні ділянки. В ході проведеної Головним управлінням Держгеокадастру в Закарпатській області було встановлено, що державні акти на право власності на земельні ділянки серії [NUMBER] та серії [NUMBER] , які були підставою для відкриття поземельних книг та реєстрації земельних ділянок не містили штампів про скасування правовстановлюючих документів, внаслідок чого Державними кадастровими реєстраторами і була допущена помилка. В подальшому, внаслідок допущення вищезазначеної помилки, земельна ділянка , яка зареєстрована в Державному земельному кадастрі за номером [NUMBER] за прізвищем [PERSON] була виставлена на електронні торги ( номер лоту 239591) в рамках виконавчого провадження № 49915053, де боржником є [PERSON] , і вказані обставини підтверджуються даними викладеними у довідці №1 про результати проведення перевірки відповідно до Наказу Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області від 05.02.2018 року №37, копія якої наявна в матеріалах справи. Аналізуючи зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що в ході електронних торгів, які відбулись 18.10.2017р., було реалізоване нерухоме майно, а саме земельна ділянка, кадастровий номер [NUMBER] площею 1,6788 га, розташованої за адресою: [ADDRESS] ., яка на момент її реалізації не належала боржнику - [PERSON] , оскільки вона була відчужена нею 04.05.2007р. на користь ТОВ «Марком-Захід», відповідно до договору купівлі-продажу земельної ділянки від 04.05.2007р., посвідченого Мандрощук В.Є., приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу, зареєстрованого в реєстрі за №783, та на час реалізації вказаної земельної ділянки з електронних торгів, вона разом з іншою суміжною земельною ділянкою була об`єднана в земельну ділянку площею 2,9813 га, кадастровий номер [NUMBER] , власником якої є ПП «Мегакомплекс», а за таких обставин, відчуження належної позивачу земельної ділянки на електронних торгах без його згоди порушує його право як власника цього майна на вільне користування і розпорядження ним, що є неприпустимим. Правовідносини між сторонами є цивільно-правовими та урегульовані положеннями ЦК України та Порядком реалізації арештованого майна, затверджене Наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 р. Предметом позовних вимог первісного позову є визнання електронних торгів недійсними. Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів, що передбачено пунктом 8 розділу X Порядку реалізації майна, та вказано, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Тобто вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором. З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Згідно із частиною першою статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару (частина перша статті 658 ЦК України). Згідно із пунктом 4 розділу X Порядку реалізації арештованого майна після повного розрахунку переможця за придбане майно на підставі протоколу про проведення електронних торгів складається акт про проведення електронних торгів, який підписується (затверджується) державним або приватним виконавцем. В акті про проведені електронні торги зазначається така інформація: ким, коли і де проводилися електронні торги; стисла характеристика реалізованого майна; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (у разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, місцезнаходження такод за ЄДРПОУ); сума, внесена переможцем електронних торгів за придбане майно; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи (найменування юридичної особи) - боржника, її місце проживання (місцезнаходження); дані про правовстановлювальні документи, що підтверджують право власності боржника на майно (пункт 5 Розділу X Порядку реалізації арештованого майна). Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів. Виходячи з наведеного сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба та організатор електронних торгів, та покупець - переможець електронних торгів. Вказана вище правова позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 05 червня 2018 року по справі № 910/856/17. Наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 р. затверджено Порядок реалізації арештованого майна (далі - Порядок). Згідно п. 2 розділу І Порядку реалізація майна здійснюється шляхом проведення організатором електронних торгів або торгів за фіксованою ціною. Згідно зі ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом,звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 5 ЦПК України регламентовано, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Стаття 41 Конституції України проголошує, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджа-тися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З урахуванням цих норм, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб,уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Порушене субєктивне право підлягає примусовому захисту способами, передбаченими частиною 2 статті 16 ЦК України. Зокрема, способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання правочину недійсним (п.2 ч.2 ст.16 ЦК України). Отже, ураховуючи те, що відчуження майна з електронних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 ЦК України (ч. 1 ст. 215 цього Кодексу). Враховуючи те, що позивач, не будучи учасником виконавчого провадження не має права на оскарженнядій державного виконавця, натомість, правомірно скористався одним із способів захисту свого права власності , визначеного ст.ст. 15, 16 ЦК України, звернувшись до суду з позовом про визнання правочину недійсним. У сенсі положень статті 202 ЦК України під правочином розуміють дії, спрямовані на набуття, зміну абоприпинення цивільних прав і обовязків. Дії як юридичні факти мають вольовий характер і можуть бути правомірними та неправомірними. Правочини належать до правомірних дій, спрямованих на досягнення правового результату. Загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, визначені статтею 203 ЦК України, зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства (ч.1 ст.203 ЦК України), особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності ( ч.2 ст.203 ЦК України), волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі (ч.3 ст.203 ЦК України), правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним (ч.5 ст. 203 ЦК України). Згідно з частинами другою та третьою статті 215 ЦК України недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). Відповідно до ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. З огляду на те, що правила проведення торгів визначені Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів (надалі - Порядок), затвердженим Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5, недотримання їх є підставою для визнання торгів недійсними. Відповідно до абз. 4 ч. 4 розділу 2 Порядку в редакції, чинній на час проведення торгів, перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Як встановлено судом, в ході електронних торгів, які відбулись 18.10.2017р., було реалізоване нерухоме майно, а саме земельна ділянка, кадастровий номер [NUMBER] площею 1,6788 га, розташованої за адресою: [ADDRESS] ., яка на момент її реалізації не належала боржнику - [PERSON] , оскільки вона була відчужена нею 04.05.2007р. на користь ТОВ «Марком-Захід», відповідно до договору купівлі-продажу земельної ділянки від 04.05.2007р., посвідченого Мандрощук В.Є., приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу, зареєстрованого в реєстрі за №783, та на час реалізації вказаної земельної ділянки з електронних торгів, вона разом з іншою суміжною земельною ділянкою була об`єднана в земельну ділянку площею 2,9813 га, кадастровий номер [NUMBER] , власником якої є ПП «Мегакомплекс». Згідно статті 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Особливим видом права власності є право довірчої власності, яке виникає внаслідок закону або договору управління майном. Статтею 317 ЦК України визначено, що власникові належать права володіння користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Відповідно до ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконання обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно із ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до частин першої, третьої та четвертої статті 50 Закону України «Про виконавче провадження», звернення стягнення на об`єкти нерухомого майна здійснюється у разі відсутності у боржника достатніх коштів чи рухомого майна. При цьому в першу чергу звертається стягнення на окрему від будинку земельну ділянку, інше приміщення, шо належать боржнику. В останню чергу звертається стягнення на житловий будинок чи квартиру, в якому фактично проживає боржник. Здійснення продажу з електронних торгів нерухомого майна позивача , який не є боржником у виконавчому провадженні в межах якого проводилась реалізація майна, не відповідає вимогам закону і тягне за собою недійсність проведених електронних торгів. Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальним принципами міжнародного права. Основною метою статті 1 Першого протоколу до Конвенції є попередження свавільного захоплення власності, конфіскації, експропріації та інших порушень безперешкодного користування своїм майном. При цьому в своїх рішеннях ЄСПЛ постійно вказує на необхідність дотримання справедливої рівноваги між інтересами суспільства та фундаментальними правами окремої люди-ни (наприклад, рішення у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» від 23 вересня 1982 року, «Новоселецький проти України» від 11 березня 2003 року, «Федоренко проти України» від 01 червня 2006 року). Необхідність забезпечення такої рівноваги відображена в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції. Зокрема, необхідно, щоб була дотримана обґрунтована пропорційність між застосованими заходами та переслідуваною метою, якої намагаються досягти шляхом позбавлення особи її власності. Таким чином, особу можна позбавити її власності лише в інтересах суспільства, на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права, а при вирішенні питання про можливість позбавлення особи власності слід дотримуватися справедливої рівноваги між інтересами суспільства та правами власника. Також ЄСПЛ у своїй практиці зауважує, що при визначенні суспільних інтересів завдяки безпосередньому знанню суспільства та його потреб національні органи мають певну свободу розсуду, оскільки вони першими виявляють проблеми, які можуть виправдовувати позбавлення власності в інтересах суспільства та знаходять засоби для їх вирішення (наприклад, рішення у справі «Хендісайд проти Сполученого Королівства» від 07 грудня 1976 року). Отже, створена Конвенцією система захисту покладає саме на національні органи влади обов`язок визначальної оцінки щодо існування проблеми суспільного значення, яка виправдовує як заходи позбавлення права власності, так і необхідність запровадження заходів з усунення несправедливості. Враховуючи вищевикладене, земельна ділянка кадастровий номер [NUMBER] площею 1,6788 га, розташована за адресою: [ADDRESS] взагалі не підлягало реалізації на електронних торгах в порядку виконавчого провадження за даним виконавчим листом. Виходячи з наведеного, суд вважає, що під час проведення електронних торгів права Приватного підприємства «Мегакомплекс», як власника майна, який не був боржником, порушено. При цьому суд враховує висновки Верховного Суду України в постановах від 17 грудня 2014 року (справа №143цс14), від 18 листопада 2015 року (справа №6-1884цс15) та від 13 квітня 2016 року (справа №6/2988цс15), в яких суд касаційної інстанції зазначив, що головною умовою визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів,а й порушення прав та законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнанняприлюдних торгів недійсними. У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц також викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Згідно з п. 4 розділу X Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди Організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди Організатору, виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги, який є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, а у випадку придбання нерухомого майна документом, на підставі якого нотаріусом видається свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів. Акт про проведення, який складений за результатами торгів, стосується оформлення правового результату торгів, наслідком яких є виникнення цивільних прав та обов`язків. Допущені порушення під час підготовки та проведення електронних торгів є на думку суду підставою для визнання їх недійсними, як і Акту про проведені електронні торги, який був складений за результатами торгів. Враховуючи, що результатом електронних торгів є складання протоколу та акту про проведенні електронні торги за їх результатами, і як наслідок свідоцтво про власності на останнє, суд вважає обґрунтованими вимоги позивача і в частині визнання їх недійсними. Оскільки позовні вимоги про визнання недійсним свідоцтво, видане 08.11.2017р. Головко Вікторією Євгенівною, приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу, зареєстроване в реєстрі за №209, яким засвідчено належність [PERSON] права власності на земельну ділянку кадастровий номер [NUMBER] площею 1,6788 га, розташовану за адресою: Закарпатська [ADDRESS] та визнання недійсним рішення Головко Вікторії Євгенівни , приватного нотаріусу Ужгородського міського нотаріального округу, про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 38021221 від 08.11.2017р., щодо реєстрації права власності [PERSON] на земельну ділянку кадастровий номер [NUMBER] площею 1,6788 га, розташовану за адресою: [ADDRESS] є похідними, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для їх задоволення. Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 5. даної статті передбачено, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи , а ч.6 що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. З урахуванням всіх обставин справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги первісного позову є обгрунтованими та такими, що підлягають до задоволення. Вирішуючи питання щодо вимог зустрічного позову [PERSON] до [PERSON] , Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, Державного підприємства «СЕТАМ», Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області, третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Головко Вікторія Євгенівна, Публічне акціонерне товариство «Дельта-банк», Приватне підприємство "Мегакомплекс" про стягнення гарантійного внеску та грошових коштів, суд виходить з наступного. За змістом ст. 216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичнихнаслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторінзобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування. Правові наслідки, передбачені частинами першою та другою цієї статті, застосовуються, якщо законом не встановлені особливі умови їх застосуван ня або особливі правові наслідки окремих видів недійсних правочинів. Вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину може бути пред`явлена будь-якою заінтересованою особою. Суд може застосувати наслідки недійсності нікчемного правочину з власної ініціативи. Цивільний кодекс України не містить визначення поняття "заінтересована особа", тобто залишає його оціночним. Тому слід враховувати, що заінтересованою особою є будь-яка особа, яка має конкретний майновий інтерес в оспорюваному договорі. Така особа, яка звертається до суду з позовом про визнання договору недійсним, повинна довести конкретні факти порушення її майнових прав та інтере-сів. У зв`язку з цим виділяють декілька критеріїв визначення заінтересованості позивача в оспорюваному договорі: 1) права і законні інтереси заінтересованої особи безпосередньо порушені договором; 2) у результаті визнання договору недійсним майнові інтереси заінтересованої особи будуть відновлені; 3) заінтересована особа отримує що-небудь в результаті проведення реституції (права, майно). В будь-якому разі судам необхідно враховувати, що коло заінтересованих осіб має з`ясовуватись в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та правових норм, якіпідлягають застосуванню до спірних правовідносин, якщо інше не встановлено законом. Як встановлено судом, спірна земельна ділянка реалізована на електронних торгах за ціною 1 637 673, 90 грн., з яких отримувачем коштів в сумі 54 955,50 грн. є ДП " Сетам" ( сума сплаченого гарантійного внеску), отримувачем коштів в сумі 26 982, 20 грн. є ДП " Сетам" ( сума додаткової винагороди), отримувачем коштів в сумі 874 712, 91 грн. є ПАТ " Дельта банк" ( сума боргу згідно виконавчого листа № 308/11306/14-ц від 09.10.2015 року); суму в розмірі 87 471, 29 грн. перераховано до державного бюджету як погашення виконавчого збору; суму 150,00 грн. перераховано як погашення витрат виконавчого провадження; сума 593 456 грн. міститься на рахунку з обліку депозитних сум Ужгородського МВ ДВС в зв`язку з їх не витребуванням боржником, що підтверджується даними акту державного виконавця про проведені електронні торги від 31.10.2017 року, даними постанови про стягнення виконавчого збору від 07.11.2017 року, даними постанови про стягнення з боржника витрат виконавчого провадження від 07.11.2017 року, даними розпорядження державного виконавця Плиска А.С. № 49915053 від 07.11.2017 року. Оскільки суд прийшов до висновку, про недійсність електронних торгів із реалізації земельної ділянки кадастровий номер [NUMBER] площею 1,6788 га, розташованої за адресою: [ADDRESS]; , що оформлені протоколом №291735 проведення електронних торгів від 18 жовтня 2017 року, виходячи з меж заявлених зустрічних позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про те, що зустрічні позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] , Ужгородського міського відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, Державного підприємства «СЕТАМ», Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області, третя особа яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Головко Вікторія Євгенівна, Публічне акціонерне товариство «Дельта-банк», Приватне підприємство "Мегакомплекс" про застосування наслідків недійсності правочину шляхом стягнення грошових коштів підлягають до часткового задоволення, а саме слід стягнути: з Державного підприємства «СЕТАМ» (код ЄДРІІОУ 39958500. місцезнаходження: 01001 м.Київ. вул.Стрілецька, буд.4-6) на користь [PERSON] ( [INFO] РНОКПП [NUMBER] , адреса: [ADDRESS] ) сплачену ним суму грошових коштів в розмірі 81883.70 гривень, з яких : 54 955,50 грн. - гарантійний внесок; 26928,20 грн. - розмір додаткової винагороди організатору. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області (код ЄДРПОУ 35045459 місцезнаходження: 88000. м.Ужгород. вул.Заньковецької. буд. 10) на користь [PERSON] ( [INFO] РНОКПП [NUMBER] , адреса: [ADDRESS] ) сплачену ним суму грошових коштів в розмірі 87621.29 грн., перераховані як погашення виконавчого збору та витрат виконавчого провадження; Зобов`язати Ужгородський міський відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області (код СДРПОУ 35045459. місцезнаходження: 88000. м.Ужгород. вул.Заньковецької. буд. 10) повернути [PERSON] ( [INFO] РПОКПП [NUMBER] . адреса: [ADDRESS] ) сплачену ним суму грошових коштів в розмірі 593 456 грн., що знаходиться на рахунку з обліку депозитних сум Ужгородського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області. При цьому, суд звертає увагу на приписи частини 2 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна, якою передбачено, що у разі набрання законної сили судовим рішенням щодо визнання електронних торгів недійсними гарантійний внесок підлягає поверненню переможцю електронних торгів протягом трьох робочих днів з дня надходження відповідного рішення на адресу Організатора. Виходячи із наведених вимог закону, повернення гарантійного внеску у разі визнання електронних торгів недійсними прямо передбачено Порядком реалізації арештованого майна. Не можна також погодитися із доводами викладеними ДП «СЕТАМ» у відзиві на позовну заяву, що дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, враховуючи, що позивач не є стороною виконавчого провадження і позбавлена можливості оскаржувати дії та рішення державного виконавця в порядку ст. 447 ЦПК України. При цьому, суд звертає увагу на те, що згідно з п.6 ч.1 ст.3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність. При вирішенні даного спору суд враховує, що одним із проявів верховенства права є положення про те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Справедливість одна з основних засад права і є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права. Ця позиція суду ґрунтується, в тому числі, на рішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 року №15-рп/2004 у справі №1-33/2004. Що стосується зустрічних позовних вимог в частині стягнення з [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] адреса: [ADDRESS] ) на користь [PERSON] ( [INFO] . РНОКПП [NUMBER] адреса: [ADDRESS] ) суму грошових коштів в розмірі 1 468 168.91 грн., суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для їх задоволення, оскільки [PERSON] не є стороною оспорюваного правочину. Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Части-ною 5. даної статті передбачено, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи , а ч.6 що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Реалізація принципу змагальності в цивільному процесі , свобода в наданні доказів і доведення перед судом їх переконливості є конституційною гарантією ( ст. 129 Конституції України ) , що передбачено і ч.1 ст. 12 ЦПК України. Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності. З урахуванням всіх обставин справи, враховуючи вимоги ст. 81 ЦПК України - кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, виходячи з принципу процесуального рівноправ`я сторін, та враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається,виходячи із принципів розумності та справедливості, оцінюючи належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, суд приходить до висновку, що первісні позовні вимоги є обгрунтованими, оскільки позивач довів перед судом ті обставини, на які посилався як на підставу своїх вимог, а тому наявні правові підстави для задоволення первісних позовних вимог з мотивів викладених вище, а зустрічні позовні вимоги підлягають до часткового задоволення з мотивів викладених вище. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, у разі задоволення позову, судові витрати покладаються на відповідача. Оскільки первісні позовні вимоги підлягають до задоволення , витрати по сплаті судового збору відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України , покладаються на відповідачів. Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, у разі часткового задоволення позову, судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог . Як вбачається з матеріалів справи, позивач сплатив судовий збір в розмірі 8810,00 грн. (за подання позовної заяви) + 704,80 грн. ( за поданя заяви про збільшення позовних вимог) + 352,40 грн. ( за подання заяви про забезпечення зустрічного позову). Предметом позову [PERSON] є стягнення з відповідачів суми грошових коштів , яка у загальному розмірі складає 2 231 129,90 грн. Разом з тим, суд дійшов висновку про обгрутнованість стягнення з відповідача грошових коштів у загальному розмірі 762 960,99 грн. За таких обставин, з урахуванням принципу пропорційності при розподілі судових витрат між сторонами, суд вважає, що стягненню з відповідачів на користь позивача підлягає сума у розмірі 3374,20 грн. (762 960,99 грн. * 9867,20 / 2 231 129,90 грн.).

Outcome: partial