Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-20 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до Управління забезпечення примусового виконання рішень у Волинській області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів), Державного підприємства «СЕТАМ», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Відкрите акціонерне товариство «Рожищенська меблева фабрика», [PERSON] про визнання недійсним договору купівлі-продажу, який оформлений протоколом проведення електронних торгів №388517 від 18.02.2019 року та стягнення завдатку. Ухвалою від 03.01.2020 була прийнята до провадження Рожищенського районного суду Волинської області та призначена до розгляду за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні. Ухвалою судді Рожищенського районного суду Волинської області від 03.09.2020 замінено відповідача Відділ примусового виконання рішень Головного територіального управління юстиції у Волинській області на належного відповідача Управління забезпечення примусового виконання рішень у Волинській області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів). Ухвалою судді Рожищенського районного суду Волинської області від 28.12.2020 закрито підготовче провадження у даній справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 11 лютого 2021 року, о 12 год. 30 хв. 17.05.2021 на адресу суду від представника позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог, в якій представник позивача просить викласти позовні вимоги в наступній редакції: визнати недійсним договір купівлі-продажу у вигляді протоколу проведення електронних торгів №388517 від 18.02.2019 року та складений за результатами проведення електронних торгів з Цеху медичних меблів /Б-1/ (загальною площею: 2558,9 кв. м.), розташованого за адресою: [ADDRESS] , сформованого державним підприємством «СЕТАМ» та стягнути з Державного підприємства «СЕТАМ» на користь [PERSON] 38 945,55 грн. завдатку. Ухвалою судді Рожищенського районного суду Волинської області від 07.06.2021 року заява позивача про збільшення позовних вимог була прийнята до розгляду. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] - Кінах Я. В. позовні вимоги підтримала повністю, просила позов задовольнити. Представник відповідача Управління забезпечення примусового виконання рішень у Волинській області ЗМУ Міністерства юстиції (м.Львів) - Новосад О.Ю. позовні вимоги не визнав, в задоволенні позову просив відмовити. Відповідач ДП "СЕТАМ", треті особи , які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ВАТ "Рожищенська меблева фабрака", [PERSON] в судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили. Дослідивши наявні у справі письмові докази, заслухавши пояснення представника позивача Кінах Я. В. , представника відповідача Новосада О. Ю. , суд доходить наступного висновку. 25 січня 2019 року організатором торгів - ДП "Сетам" проведено електронні торги по лоту №384588, а саме, предмета іпотеки - цеху медичних меблів /Б-1/, загальною площею 2558,0 кв.м., розташованого за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до протоколу проведення електронних торгів від 25 січня 2019 року №384588 переможцем електронних торгів по лоту №384588 визначено учасника №3, підстава визначення переможця - особлива ставка. Відповідно до акту про реалізацію предмета іпотеки від 11.03.2019 року , на підставі протоколу про проведені електронні торги від 21 січня 2019 року № 388517 переможцем торгів по лоту № 323455, а саме, предмета іпотеки - цеху медичних меблів /Б-1/, загальною площею 2558,0 кв. м., розташованого за адресою: [ADDRESS] визнано [PERSON] . Причиною виникнення даного спору є питання щодо наявності чи відсутності підстав для визнання недійсними електронних торгів з реалізації майна, що є предметом іпотеки та стягнення 38 945,55 грн. Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів. Така правова позиція висловлена Верховним Судом України в постанові від 25 листопада 2015 року № 6-1749цс15. Також, слід звернути увагу, що підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів; правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів. Таку правову позицію висловив Верховний Суд у постанові від 14 лютого 2018 року по справі № 759/2467/15-ц. Вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати електронних торгів. Твердження позивача про визнання торгів недійсними та скасування протоколу про проведення електронних торгів недійсними обґрунтовується тим, що ДП «СЕТАМ» було допущено порушення порядку та процедури визначеної Порядком реалізації арештованого майна, а саме не внесено належні відомості про майно, зокрема не визначено план приміщення, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, обмежену функціональність, що виключає можливість ідентифікувати майно, його склад та стан. Наведені на офіційному сайті ДП «Сетам» технічні характеристики, зокрема розміщення об`єкта території, фото об`єкта не відповідають дійсності. Порядок і особливості продажу арештованого майна на електронних торгах визначений Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5 (далі Порядок). Відповідно до п.2, 3 розділу Порядку, в редакції чинній на час проведення торгів, Реалізація майна здійснюється шляхом проведення Організатором електронних торгів або торгів за фіксованою ціною. Організатор та Партнери забезпечують постійний доступ учасникам до їх особистих кабінетів, а спостерігачам - до Веб-сайту з метою отримання відомостей про хід електронних торгів (торгів за фіксованою ціною). Приватні виконавці та відділи державної виконавчої служби здійснюють доступ до їх особистих кабінетів через веб-сайт Організатора. Згідно п. 1-5 розділу ІІ Порядку реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження». Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Виконавець призначає зберігача у порядку, встановленому статтею 58 Закону України «Про виконавче провадження»,

Outcome: partial