Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-04 00:00:00

Стислий виклад позицій сторін: [PERSON] 18.01.2021 звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] , терміном у чотири місяці. Свої вимоги мотивує тим, що [INFO] померла його сестра [PERSON] , [INFO] , яка проживала в [ADDRESS] . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої ввійшли всі права та обов`язки спадкодавця, що належали йому на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, а саме: майнові права на будинковолодіння [ADDRESS] . У спадкодавиці не було ні сім`ї, ні дітей, тому спадкоємці першої черги відсутні, а спадкоємцями другої черги є він та його брат [PERSON] , [INFO] , відповідач у справі. Заповіт від імені померлої не складався. На час смерті спадкодавця в зазначеному вище будинку ніхто не проживав та не був зареєстрований. Після смерті сестри він не звернувся вчасно до нотаріуса за місцем відкриття спадщини із заявою про прийняття спадщини, оскільки в цей час важко хворів. Вони з сестрою часто спілкувались, були дуже близькими. Оскільки у нього порушене кровопостачання через ураження коронарних артерій серця, то смерть сестри похитнула його здоров`я і в кінцевому результаті він потрапив до лікарні з гострим non-Q інфарктом міокарда. Після тривалого та дороговартісного лікування його стан здоров`я тільки погіршився і в кінцевому результаті йому поставлено діагноз - кардіосклероз, що потребувало провести стентування серцевої променевої артерії, знову ж таки, на що було витрачено значні кошти, які довелось позичати. Його стан здоров`я і надалі потребує постійного лікування. У листопаді 2020 року він звернувся до Долинської районної державної нотаріальної контори з метою подати заяву по прийняття спадщини після смерті сестри, але завідувач державної нотаріальної контори йому відмовила та повідомила, що після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , спадкова справа не заводилась, що підтверджує факт відсутності інших спадкоємців, і що він, як спадкоємець, який бажає прийняти спадину, але не проживав постійно із спадкодавицею та пропустив шестимісячний строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, вправі звернутися до суду з позовом для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Причини пропуску ним строку для подачі заяви нотаріусу про прийняття спадщини після смерті сестри є об`єктивними та такими, що пов`язані з істотними труднощами для нього на вчинення таких дій, зокрема, тривале медичне лікування з часу смерті спадкодавиці і по даний час, яке пов`язане із важкими лікувальними процесами в умовах стаціонару та процесами реабілітації, що потребувало значних матеріальних витрат та зусиль з його сторони. Він пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись у суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Всі судові витрати понесені в рамках розгляду справи у суді залишає за собою. Позивач в підготовче судове засідання не з`явився, однак від нього надійшли заяви, в яких він позов підтримує, просить його задовольнити, розглядати справу без його участі, а також прийняти визнання позову відповідачем та ухвалити рішення у підготовчому судовому засіданні, що відповідатиме інтересам обох сторін. В окремому клопотанні просив долучити до матеріалів справи довідки Долинської міської ради про місце реєстрації та проживання до дня смерті спадкодавиці [PERSON] . Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Долинської міської ради Івано-Франківської області в підготовче судове засідання не з`явився, однак подав письмову заяву, в якій позов визнає та просить розгляд справи проводити за його відсутності. Відповідач у підготовче судове засідання не з`явився, однак подав письмову заяву, в якій просить справу розглядати без його участі, позов визнає в повному обсязі та не заперечує проти задоволення позовних вимог, оскільки інших спадкоємців, окрім нього та позивача немає, тому вважає, що рішенням суду у разі задоволення позовних вимог інтереси інших осіб порушено не буде. Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії у справі: ухвалою суду від 19.01.2021 відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання за участю сторін. 21 січня 2021 року судом направлено запит-вимогу за вих. №343/77/21/157/2021 в Першу Тернопільську державну нотаріальну контору надати інформацію про те, за чиїм зверненням була заведена спадкова справа після смерті [PERSON] , дата смерті якої [INFO] , та на чиє ім`я було видано свідоцтво про право на спадщину № [NUMBER] . Відповідач правом подати відзив на позов не скористався, проте 28 січня 2021 року від нього надійшла заява про визнання позову, в якій він також просить справу розглядати без його участі. 29 січня 2021 року від Першої Тернопільської державної нотаріальної контори надійшла відповідь на запит суду за №113/01-16 від 26.01.2020. 22 лютого 2021 року позивачем подано суду заяву про залучення третьої особи, заяву про розгляд підготовчого судового засідання без нього та клопотання про долучення доказів (медичних документів). Ухвалою суду від 22.02.2021 постановлено залучити до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Долинську міську раду Івано-Франківської області, підготовче судове засідання відкласти. 04 березня 2021 року від позивача надійшло клопотання про приєднання письмових доказів до матеріалів справи, а саме довідок про місце реєстрації та проживання спадкодавця, а від третьої особи - заява про визнання позову, в якій Долинська міська рада також просить розгляд справи проводити за відсутності її представника. 05 березня 2021 року позивачем подано заяву про розгляд справи у його відсутності, в якій він також не заперечує проти ухвалення рішення у підготовчому судовому засіданні та просить прийняти визнання позову відповідачем. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Частиною 1 статті 206 ЦПК України встановлено, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Згідно з вимогами ч. 4 ст. 206 ЦПК України, судом перевірено, що заява відповідача про визнання позову не суперечить закону, не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу (ч. 4 ст. 200 ЦПК України). Враховуючи, що відповідач позов визнав, визнання ним позову не суперечить інтересам сторін, тому суд приймає визнання позову відповідачем та приходить до висновку про можливість ухвалення рішення у підготовчому судовому засіданні. Крім цього, згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, про що складено відповідну довідку. Таким чином, виходячи з поданих заяв, розгляд даної справи проводиться у відсутності сторін без фіксування звукозаписувальним технічним засобом за наявними доказами. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин: як вбачається з свідоцтва про смерть серії [NUMBER] ,\~виданого 30.10.2012 виконавчим комітетом Солуківської сільської ради Долинського району Івано-Франківської області, копія якого долучена до матеріалів справи, [PERSON] померла [INFO] у віці 81 років в с. Якубів Долинського району Івано-Франківської області, про що 26.10.2012 складено відповідний актовий запис №29 (а.с.9). Відповідно до відповіді Долинської районної державної нотаріальної контори за №540/01-16 від 04.12.2020, після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , спадкова справа не заводилася. Також завідувач державної нотаріальної контори [PERSON] у вказаній відповіді повідомила, що спадкоємець, який бажає прийняти спадину, але не проживав постійно із спадкодавицею та пропустив шестимісячний строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини вправі звернутися до суду з позовом для визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.14). Згідно з долученим витягом №62760479 від 04.12.2020 зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), наданий Долинською районною державною нотаріальною конторою, за параметрами запиту: " [PERSON] , дата смерті [INFO] " у Спадковому реєстрі знайдено інформацію про спадкодавця [PERSON] , дата смерті якої [INFO] , і про те, що 11.04.2013 Першою Тернопільською державною нотаріальною конторою була заведена спадкова справа №54367670, номер у нотаріуса - 248/2013 та 11.04.2013 було видано свідоцтво про право на спадщину у спадковому реєстрі №54369131, номер в реєстрі нотаріальних дій - 5-510 (а.с.13). У відповідь на запит суду Перша тернопільська державна нотаріальна контора повідомила, що 11.04.2013 було заведено спадкову справу за № 248/2013 щодо майна померлої [INFO] [PERSON] , яка проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . 11 квітня 2013 року [PERSON] подала заяву про прийняття та про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Згідно з Витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) за №33733127 від 11.04.2013 заповіти від імені померлої відсутні. 11 квітня 2013 року за реєстровим номером 5-510 Першою тернопільською державною нотаріальною конторою видано свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/2 (однієї другої) частки квартири [ADDRESS] і належала померлій [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло, є її дочка [PERSON] , [INFO] . Станом на 26.01.2021 інші свідоцтва про право на спадщину за законом не видавались (а.с.40) Проте, відповідно до вказаних витягу зі спадкового реєстру та відповіді нотаріальної контори, мова йде про спадкову справу, заведену відносно [PERSON] , дата і місце народження якої невідомі, яка померла [INFO] , проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , а у даній справі спадкодавцем є [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] та проживала у [ADDRESS] . Відтак можна зробити висновок, що мова йде про дві різні особи, які померли в різний час, та відповідно стверджувати, що спадкова справа відносно померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] , не заводилася. Про те, що [PERSON] , [INFO] , до дня смерті була зареєстрована та проживала в [ADDRESS] свідчать довідки №540 від 03.12.2020 та №501 від 09.10.2020 Долинської міської ради (а.с.60, 61). На день смерті в господарстві проживала одна. Заповіт від імені померлої в Солуківській сільській раді не складався, не реєструвався та не посвідчувався. Як свідчить довідка №362 від 29.10.2019 Долинської міської ради, згідно із запису погосподарської книги №2 за 2016-2023 роки, погосподарської книги №03-0113-5, належне покійній сестрі [PERSON] , 1947 р.н., - [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , будинковолодіння знаходиться в [ADDRESS] . Рік побудови - 1964 (а.с.29). Відповідно до технічного паспорта на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами по [ADDRESS] , виготовленого 30.09.2020 за замовленням [PERSON] , будинковолодіння [ADDRESS] за цією адресою складається з: житлового будинку (літ. А), стайні (літ. Б), стодоли (літ. В), шопи (літ. Г), шопи (літ. Д), вбиральні (літ. Е), огорожі, воріт та криниці (№№ 1, 2, 3) (а.с.15-19). Ринкова вартість домоволодіння, що знаходиться по [ADDRESS] становить (без ПДВ) 112048 гривень, про що свідчить долучений висновок про вартість об`єкта оцінки, виконаний ТзОВ "ЕКА-Захід", дата оцінки 23.11.2020 (а.с.30, 31). На підтвердження факту родинних відносин між спадкодавцем та позивачем, в тому числі і відповідачем, надано: - свідоцтво про народження серії [NUMBER] від 25.12.1961, згідно з яким [INFO] народилася [PERSON] (а.с.10); - свідоцтво про народження серії [NUMBER] від 13.08.1973, згідно з яким [INFO] народився [PERSON] (а.с.11); - свідоцтво про народження серії [NUMBER] від 27.03.1958, згідно з яким [INFO] народився [PERSON] (а.с.12). В кожному з цих свідоцтв про народження батьками [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] вказані: батько [PERSON] , мати - [PERSON] , що свідчить, що вони є рідними братами та сестрою. Відповідно до медичних документів, а саме виписок з історії хвороби №6155 та №169, протоколу дослідження селективною коронарографією,\~виписки з\~медичної картки (а.с.21-24, 25-28, 49-53), [PERSON] , [INFO] , постановлено діагноз - гострий non-Q інфаркт міокарда по нижньо-задній ділянках лівого шлуночка, кардіосклероз. На стаціонарному лікуванні в Долинській ЦРЛ він знаходився у відділенні анестезіології з палатою інтенсивної терапії (реанімації) з 15.10.2013 05.35 год до 17.10.2013 10.00 год, у терапевтичному відділенні - з 17.10.2013 10.05 год до 31.10.2013 10.00 год. 11 грудня 2013 року йому в лікувально-діагностичному центрі "СімедГруп" проведено коронаровентрикулографію, діагностовано критичні стенози ПКА та ОГ ЛКА, дифузні зміни коронарного русла як в системі ЛКА, так і [PERSON] , рекомендовано планове стентування, виписаний у задовільному стані під спостереження дільничного кардіолога по місцю проживання 20.12.2013 о 15.00 год. З довідки районної ЛКК Долинської центральної районної лікарні №163/5 від 29 серпня 2016 року та висновку №55/13 КНП "Центр первинної медичної допомоги"Долинської районної ради Івано-Франківськолї області від 25.03.2019 встановлено, що стан здоров`я [PERSON] потребує постійного медичного лікування (а.с.20, 48). Отже, через хворобу та тривале медичне лікування позивач пропустив встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини. Таким чином, виник спір з приводу поважності причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після смерті його сестри. Оцінка суду: вивчивши зміст заяв сторін, дослідивши письмові докази в їх сукупності, повно та всебічно з`ясувавши обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, прийнявши визнання позову відповідачем та третьою особою, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з такого. Статтею 4 ЦПК України\~встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 15 ЦК України\~встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно зі ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Згідно з вимогами ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особі, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи (ч. 1 ст. 1220 ЦК України). Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 1220 ЦК України. Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1223 ЦК Кодексу, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Тобто, у разі відсутності заповіту, спадкування здійснюється за законом. Судом встановлено, що заповіт [PERSON] не складала. Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Спадкоємці першої черги за законом після смерті [PERSON] відсутні, про що вказав позивач, та що не заперечував та підтвердив відповідач, а також свідчать вищеописані заяви та довідки органу місцевого самоврядування. Згідно зі ст. 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Як вбачається з ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як уже описувалося вище, спадкова справа після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , не заводилася. Зазначена інформація свідчить про те, що до нотаріальної контори будь-які особи із заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] не звертались. Позивач звернувся до державної нотаріальної контори із заявою про оформлення спадкової справи з порушенням шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті сестри, у зв`язку з чим фактично отримав відмову у вчиненні вказаної нотаріальної дії. Судом встановлено, що сторони та спадкодавець є рідними братами і сестрою, відтак, крім позивача [PERSON] , який є спадкоємцем другої черги за законом, спадкоємцем вказаної черги є також і його брат відповідач [PERSON] , який позов визнав і не заперечив проти його задоволення, при цьому підтвердив, що крім нього, та позивача, інших спадкоємців немає та прийнятим рішенням про задоволення позову інтереси інших осіб, в тому числі і його, не будуть порушені. Таким чином, [PERSON] являється спадкоємцем другої черги за законом після смерті сестри [PERSON] . Однак він пропустив строк, встановлений законом для прийняття спадщини. Відповідно до роз`яснень, що містяться в п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви і ці обставини визнані судом поважними. В судовому засіданні знайшли своє підтвердження обставини, на які посилається позивач щодо поважності причин пропуску вказаного строку, зокрема, смерть сестри [PERSON] , яка померла [INFO] , важко вплинула на його здоров`я, він потрапив до лікарні з діагнозом гострий non-Q інфаркт міокарда, кардіосклероз і тривалий час лікувався. Його стан здоров`я і надалі потребує постійного лікування. У листопаді 2020 року він звернувся в державну нотаріальну контору, де йому повідомили, що спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , не заводилась і що спадкоємцю, який бажає прийняти спадщину, але не проживав постійно із спадкодавцем та пропустив шестимісячний строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини з поважної причини суд може визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Суд вважає наведені обставини поважними причинами пропуску [PERSON] строку для прийняття спадщини, оскільки вони пов`язані з об`єктивними труднощами для спадкоємця щодо вчинення цих дій, а саме його тривале медичне лікування з часу смерті спадкодавця і по даний час, яке пов`язане із важкими лікувальними процесами в умовах стаціонару та процесами реабілітації, що потребувало значних матеріальних витрат та зусиль з його сторони. Суд приймає до уваги той факт, що позивач не проживав зі спадкодавцем на момент її смерті, а також те, що спадкоємці першої черги відсутні та що позивач є спадкоємцем другої черги за законом та братом померлої, а інший брат померлої, відповідач [PERSON] , у своїй заяві позов визнав та не заперечив проти його задоволення, наполягаючи, що таке рішення не вплине та не порушує права інших осіб, в тому числі і його права. Зважаючи на викладені обставини та беручи до уваги те, що позивач захистити своє порушене право в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, не може, суд вважає, що [PERSON] , як спадкоємець другої черги за законом після смерті сестри [PERSON] , який пропустив з поважної причини строк для прийняття спадщини, навів достатні підстави для визначення йому додаткового строку. На переконання суду, враховуючи стан здоров`я позивача та ситуацію, яка пов`язана із введеним карантином через COVID-19, чотирьохмісячний строк з дня набрання рішенням суду законної сили буде достатнім строком для подання заяви про прийняття спадщини, і тому позов підлягає до задоволення повністю. Розподіл судових витрат: питання судових\~витрат суд\~вирішує за\~правилами ст.\~141\~ЦПК України,\~при цьому\~враховує,\~що до\~судових витрат,\~які позивач\~поніс у\~зв`язку\~з розглядом\~справи,\~останній відносить\~оплату судового\~збору у\~розмірі 1129,50\~грн,\~що підтверджується\~фіскальним чеком\~(а.с.5),при цьому приймає до уваги його вимогу, викладену безпосередньо у позові, судові витрати залишити за ним та з відповідача не стягувати. На підстав\~вищевикладеного,\~ст.ст.\~15,\~1216,\~1217,\~1220,\~1223,\~1258,\~1262,\~1268-1270,\~1272\~ЦК України,\~ст.ст.\~4,\~13,\~81,\~141,200,\~206,\~211,\~247 ЦПК України та

Outcome: approved