Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-24 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулась до Чорнобаївського районного суду з указаним позовом, мотивуючи тим, що з 1 лютого 2007 року вона працює в Чорнобаївському відділенні Черкаського регіонального управління в ПАТ КБ «ПриватБанк», спочатку на посаді менеджера рекламно-інформаційного пункту, потім - касира, згодом на посаді менеджера, а починаючи з 01 квітня 2013 року на посаді спеціаліста з обслуговування клієнтів. За час роботи вона характеризувалася з позитивної сторони, регулярно отримувала грошові та матеріальні винагороди, подяки. З 02 жовтня 2015 року без попередження роботодавцем вона позбавлена необхідних засобів для роботи, а саме їй заблоковано електронний вхід до системи ПАТ КБ «ПриватБанк» від свого імені, в зв'язку з чим з зазначеної дати вона позбавлена можливості виконувати свої функціональні обов'язки за посадою. На неодноразові прохання розблокувати вхід під своїм логіном та паролем в програмний комплекс банку отримала відмову від відповідача. Ці дії відповідача виразилися у зміні умов оплати її праці, оскільки з жовтня 2015 року, незважаючи на її перебування на робочому місці, позивачці перестала нараховуватися та виплачуватися заробітна плата. При цьому ніяких змін в організації виробництва та праці відповідача, які б супроводжувалися зміною умов оплати праці працівників, не відбулося. Чорнобаївське відділення ПАТ КБ «ПриватБанк» працює в звичайному режимі. Більше того, на місце позивачки стажується інша особа. Повідомлення про зміну істотних умов праці відповідно до ч.3 ст.32 КЗпП України позивачці ніхто не робив. Крім того, з 03 грудня 2015 року відповідач надав позивачці відпустку без збереження заробітної плати, хоча вона заяви не писала і своєї згоди на цю відпустку не давала. Відповідач порушив законні права позивачки, що й викликало в неї моральні страждання, спричинило втрату нормальних життєвих зв"язків. Заподіяна моральна шкода виразилася у стражданнях позивачки, у позбавленні її заробітної плати. Завдяки діям відповідача позивачка стала особою, яка виглядає в негативному світлі, про неї говорять, що «так просто не відстороняють від роботи, значить десь прокралася і т.п.», що принижує її честь та гідність. Позивачка перебуває в стані вагітності. Через емоційні переживання вона потрапила до лікарні з нервовим перенапруженням, в зв'язку з чим понесла додаткові витрати на відновлення стану свого здоров'я та морального стану до того, який існував до порушення її законних прав та інтересів, тому вважає, що відповідач повинен відшкодувати їй моральну шкоду. Позивачка просить визнати неправомірними дії ПАТ КБ «ПриватБанк» щодо зміни її істотних умов праці, які виразилися в блокуванні доступу в програмні комплекси на базі Єдиної Системи Авторизації (ЄСА) ПАТ КБ «ПриватБанк», а саме до програмних комплексів «Путеводитель», «Моя зарплата», «Робочий стол сотрудника», «Приват ДОК», «Приват Персонал» під логіном та паролем [PERSON], що потягли за собою зменшення розміру оплати праці, визнати неправомірними дії відповідача щодо видання наказів від 02 жовтня 2015 року та № Э.CS-ПО-2015-4548579 від 03 грудня 2015 року про надання їй відпустки без її згоди, скасувати наказ № Э.856412/1-6691822 від 16 липня 2015 року «Про винесення заохочень та дисциплінарних стягнень» відносно неї, скасувати накази від 02 жовтня 2015 року та № Э.CS-ПО-2015-4548579 від 03 грудня 2015 року про надання їй відпустки, зобов'язати ПАТ КБ «ПриватБанк» виключити її зі списку обмежень з кодифікатором 1.27 (нелояльність до банку) та поновити їй попередні умови праці шляхом розблокування доступу в програмні комплекси на базі ЄСА, а саме до програмних комплексів «Путеводитель», «Моя зарплата», «Робочий стол сотрудника», «Приват ДОК», «Приват Персонал» під своїм логіном та паролем з наданням робочого місця, стягнути з відповідача на її користь недоплачену їй заробітну плату за період часу з 01 жовтня 2015 року по 31 січня 2016 року включно, виходячи з її середнього заробітку до моменту зміни банком істотних умов праці в сумі 28751,55 грн., грошову компенсацію у вигляді моральної шкоди в розмірі 5000,00 грн. та судові витрати на правову допомогу адвоката в сумі 3000 грн. (а.с.1-4, 34-37, 84, 183-184). В судовому засіданні позивачка та її представник [PERSON] підтримали подану заяву, просили задоволити. Представник відповідача [PERSON] проти задоволення позову заперечив, пояснив що жодних змін умов праці або впровадження нових умов праці стосовно позивачки з боку відповідача не приймалося, порушень трудових прав позивачки не допущено, просить в задоволенні позову відмовити (а.с.53-55, 194-196). Судом встановлено такі обставини справи. З 1 лютого 2007 року позивачка працює в Чорнобаївському відділенні Черкаського регіонального управління в ПАТ КБ «ПриватБанк» спочатку на посаді менеджера рекламно-інформаційного пункту, потім касира, менеджера, а з 01 квітня 2013 року по даний час на посаді спеціаліста з обслуговування клієнтів. Дисциплінарних стягнень не мала. З 02 жовтня 2015 року без попередження їй заблоковано електронний вхід до системи ПАТ КБ «ПриватБанк» від свого імені (для входу в програмний комплекс банку позивачці присвоєно спеціальні логін і пароль), в зв'язку з чим з зазначеної дати вона позбавлена можливості виконувати свої функціональні обов'язки за посадою чим позбавлена необхідних засобів для роботи. На неодноразові прохання розблокувати вхід під своїм логіном та паролем в програмний комплекс банку їй відмовлено. Дії відповідача виразилися у зміні умов оплати її праці, оскільки з жовтня 2015 року, незважаючи на її перебування на робочому місці їй перестала нараховуватися, а відповідно і виплачуватися заробітна плата. При цьому змін в організації виробництва та праці відповідача, які б супроводжувалися зміною умов оплати праці працівників, не відбулося. Чорнобаївське відділення ПАТ КБ «ПриватБанк» працює в звичайному режимі. З 03 грудня 2015 року відповідач надав позивачці відпустку без збереження заробітної плати, хоча вона такого бажання не виявляла і заяви не писала. У вересні 2015 року позивачка надала відповідачу довідку про свою вагітність, після якої стала відчувати упереджене ставлення до себе, тому такі неправомірні дії відповідача пов'язує з обставиною своєї вагітності. Станом на 01 жовтня 2015 року, час коли відповідач в односторонньому порядку змінив її істотні умови праці, позивачка займала посаду спеціаліста з обслуговування клієнтів (СОК), у обов'язки якого входить оформлення депозитів, універсальних, соціальних, пенсійних карткових рахунків та ін. Такі операції проводяться у спеціальному програмному комплексі банку. Існують нормативи продаж для даного розряду працівників, а саме на протязі місяця кожний СОК повинен оформити 22 універсальні карти в місяць, депозитних договорів на суму від 1500000 грн, 29 так званих небанківських продуктів, 9 карт для виплат пенсії, і т.п. (а.с. 148). Всі операції виконуються через реєстрацію входу на «Рабочий стол сотрудника» через введення логінів і паролів, тому здійснення виконання нормативу позивачкою не можливе через блокування відповідачем її входу в ЄСА банку (а.с. 158). У ПАТ КБ "ПриватБанк" існує система відслідковуння виконання планів за кожним із СОКів за його логіном, є 5 груп рейтингування: - 10% кращих СОКів в розрізі Регіональних Управлінь, які перевиконують нормативи продаж по всих продуктах і отримують доплату 30% до ставки. - 20% хороших СОКів в розрізі Регіональних Управлінь, які перевиконують нормативи продаж по всих продуктах і отримують доплату 15% до ставки. - 40% середніх СОКів в розрізі Регіональних Управлінь (доплата не здійснюється) - 20% перед проблемні СОКи, які не виконують нормативи продаж (доплата відсутня) - 10% проблемні СОКи, які найгірше виконують свої функціональні обов'язки і в яких найгірший показник продаж в розрізі Регіональних Управлінь (доплата відсутня - а.с. 133, 135). Поки логіни та паролі позивачки для входу в ЄСА були не заблоковані - вона постійно входила до 10 % кращих СОКів про, що свідчать розрахункові листи за період з 01 січня по 30 липня 2015 року з доплатами до основної ставки (а.с.20-23, 166, 170-173). За кожну операцію до її посадового окладу проводилися доплати від 1 до 300 грн. (а.с. 141-142). Через блокування входу в систему банку кількість оформлених позивачкою договорів знизилась до 0, тому вона вважає, що попаде в 10 % проблемних СОКів ГРУ ПАТ «ПриватБанк» та до неї можуть бути застосовані штрафні санкції аж до звільнення (при попаданні до проблемних СОКів на протязі 3-х місяців підряд - працівника можуть звільнити, як «слабое звено» (а.с. 140). Відповідач здійснює табелювання працівників - фіксацію робочого часу працівника - через такі канали: мобільний додаток, встановлений на смартфоні чи планшеті та вхід в програмні комплекси на базі ЄСА. Реєстрація через ЄСА проводиться в основних програмних комплексах «Путеводитель», «Моя зарплата», «Рабочий стол сотрудника», «Приват ДОК», «Приват Персонал». Для проходження стандартної процедури реєстрації працівникові потрібно ввести свій логін та пароль в будь-який з програмних комплексів. За кожним працівником закріплений один логін та один пароль, який діє при вході та виході на будь-який з вище наведених комплексів на базі ЄСА. Таку процедуру потрібно проводити перед початком та в кінці робочого дня згідно з графіком працівника, який встановлений в "ПриватПерсоналі" (а.с.149-161). При намаганні зареєструватись в будь-якому з вказаних каналів табелювання під логінами позивачки та паролями програмний комплекс банку з 01 жовтня 2015 року видає запис «Учетная запись заблокирована на сервере авторизации» (а.с.94-99), про що свідчать роздруківки з зазначених програмних комплексів (а.с. 94-99). Згідно з інструкціями ПАТ КБ "ПриватБанку" процедура табелювання може бути порушена у двох випадках: технічні проблеми (зламався комп'ютер, відключення електроенергії або нетехнічні проблеми (запізнення/пішов з роботи раніше, в "Приват Персоналі" стоїть неправильний графік роботи, протабелювався не під своїм бранчем) (а.с.154). На даний час відповідач табелює позивачку без електронного табелювання. При порушенні процесу табелювання непротабельований день працівникові прирівнюється до прогулу (а.с. 155). При порушенні процедури табелювання працівник повинен подати заявку на НЕLР DЕSК, що позивачка неодноразово намагалась робити, але її спроби були невдалими, оскільки програмний комплекс банку видає запис «Учетная запись заблокирована на сервере авторизации» (а.с. 94-99,154). Про неможливість здійснювати процедуру табелювання та відстежування системою робочого часу позивачки говорить факт затримки виплати позивачці заробітної плати за жовтень - грудень 2015 року, про що свідчать її розрахункові листи за даний період. Зарплата за жовтень 2015 року нарахована та виплачена позивачці на зарплатну карту в кінці грудня 2015 року - на початку січня 2016 року, хоча повинна бути виплачена до 05 грудня 2015 року згідно з внутрішнім наказом про заробітну плату (а.с.131,170-173). При систематичному порушенні процедури табелювання до працівника можуть бути примінені управлінські рішення згідно з затвердженою Бібліотекою управлінських рішень (СП-2015-6609069 від 25 березня 2015 року): «замечание», «штраф 100-400 грн», «увольнение» (а.с. 152). Доказом блокування електронного входу до системи ПАТ КБ «ПриватБанк» є переписка між позивачкою та провідним спеціалістом по технологіям касового обслуговування ПАТ КБ «ПриватБанк» [PERSON], в якій за 11 листопада 2015 року остання вказує, що позивачка внесена в так званий «чорний список» ПАТ КБ «ПриватБанк», що тягне за собою неможливість не тільки роботи як працівника з будь-якими програмними комплексами ПАТ КБ «ПриватБанк», а й обслуговування як клієнта банку (а.с. 102). При цьому в переписці за 23 листопада 2015 року працівник ПАТ КБ «ПриватБанк» вказує на те, що «...о разблокировке Вашего логина вообще не может идти речи...» (а.с. 105). Позивачка позбавлена робочого місця - сидячого місця за столом перед комп'ютером, і тепер вона вимушена стояти перед терміналами і обслуговувати клієнтів, які можуть обслуговуватись самостійно, що є зміною режиму роботи (а.с. 211, 212). Робоче місце за столом та комп'ютером на даний час зайняте іншим працівником - [PERSON] (а.с. 211). Тобто позивачка позбавлена необхідних для роботи засобів. На її робочому місці працює інший працівник, а позивачці увесь день необхідно стояти на ногах, при тому, що вона є вагітною (а.с. 24, 211, 212). Згідно з довідкою про заробітну плату позивачки та доходи від 07 грудня 2015 року № 20151207РВСSJ000000000356 за період з січня по липень 2015 року середньоденний заробіток позивачки становить 295,3 грн. (62602,80 (сума нарахованого доходу за вказаний проміжок часу) : 212 дні в розглядуваному періоді), що в місяць має складати 8859 грн. (295,30 грн. х 30 днів) (а.с. 20). Цю суму позивачка отримувала б за кожен відпрацьований день без зміни відповідачем її істотних умов праці, що потягло за собою зміну систем та розмірів оплати праці в сторону зменшення. Позивачкою в листопаді 2015 року відпрацьовано 9 днів, за які вона отримала 823,77 грн., у грудні - 7 днів , за які вона отримала 640,71 грн. (а.с. 71). Розділивши 823 грн. на 13 фактичних днів (9 відпрацьованих та 4 вихідних, які враховуються при оплаті) та 640,71 грн. на 9 фактичних днів (7 відпрацьованих та 2 вихідних) її середньоденний заробіток становить 66 грн. ((823+640,73):13+9 = 66), що є суттєво меншим від того, який вона отримувала до зміни її істотних умов праці (66?295). За 22 дні фактичної роботи позивачка отримала 1464 грн., а повинна отримати, якби їй не змінили істотні умови праці - 6492,86 грн. (22 дні х 295,3 грн. середньоденного заробітку). Недоплата за відпрацьований час відповідачем становить 5028 грн. (6492,86 грн. -1464 грн.). З 01 жовтня по 07 листопада 2015 року позивачка перебувала на лікуванні, про що свідчить лікарняний лист серії АГХ № 605419 (а.с.25), який переданий керуючому Чорнобаївського відділення ПАТ КБ «ПриватБанк» [PERSON] 09 листопада 2015 року. Але в розрахунковому листі за жовтень 2015 року зазначено нараховану виплату відпускних (а.с. 67) за 20 днів в розмірі 5480,20 грн. Оскільки є зданий лікарняний лист, замість відпускних повинні бути нараховані лікарняні, а тому сума відпускних повинна бути збережена за позивачкою або виплачена при остаточному розрахунку. Дана помилка впливає на розрахунок середньоденного доходу в меншу сторону, так як при нарахуванні відпускних оплачуються тільки робочі дні, а при нарахуванні лікарняних - всі календарні дні місяця. Аналогічна ситуація повторюється і в грудні 2015 року та в січні 2016 року. Позивачка з 04 по 25 грудня 2015 року також перебувала на лікуванні, про що свідчить зданий лікарняний лист керуючому відділення (а.с.168, 198, 200). Відповідачем неоплачені лікарняні за період з 04 по 25 грудня 2015 року на суму 5900 грн. (20 днів х 295 грн. середньоденний заробіток) грн. та з 16 по 24 листопада 2015 року на суму 2655 грн. (9 днів х 295 грн. середньоденний заробіток), про що свідчить виписка по зарплатній карті позивачки (а.с. 21-23). Недоотриманий дохід за період з 01 жовтня по 31 грудня 2015 року від відповідача становить 19063,00 грн. (а.с.21-23,167-169). Неможливість входити до ЄСА банку під своїми логінами та паролями та оформляти договори різного характеру також впливає на заробітну плату позивачки в сторону зменшення (а.с. 141-142). Дохід працівника фронт-офісу складається із постійної частини (ставка) та змінної (бонуси і надбавки). Співвідношення постійної і змінної частини приблизно 50:50. Ставка - це фіксована частина оплати праці, яка встановлюється централізовано в рамках затвердженої в банку тарифної сітки. Фіксована ставка для спеціальності позивачки становить 1922,13 грн. згідно розрахункового листа, який представив відповідач. Бонуси - це оплата, яку отримує спеціаліст за кожну проведену транзакцію (операцію) під своїми логінами. Всі транзакції відображаються в загальному реєстрі банку і мають свій тариф (а.с. 141-142). Транзакції, які не входять до загального реєстру, працівникові не будутьоплачені (а.с. 136-139). Так як позивачка позбавлена можливості входу в систему банку і здійснення будь-яких транзакцій, то її оплата праці суттєво зменшилась, що видно із довідки про її заробітну плату за листопад 2015 року в сумі 2258,00 грн. (а.с. 166), хоча розмір її заробітної плати за вказаний місяць мав би складати 8859 грн. (як середньомісячний - а.с. 20). Згідно систем оплати праці встановлений цільовий рівень доходу СОК в розмірі 5100 грн. у місяць (а.с. 137), а не 1922,13 грн., як зазначає в запереченні представник відповідача (а.с.195). Дохід позивачки за 22 останніх відпрацьованих дні із заблокованими засобами роботи становить 1464 грн. (а.с.71), тоді як при незаблокованих логінах та паролях до системи банку становив би 8943 грн. (62602 грн. сума доходу з 01 січня по 30 липня 2015 р. : 7 міс. (а.с. 20, 166)). Дохід позивачки як середньоденний, так і цільовий, є значно меншим при заблокованому доступі до системи банку, що прямо вказує на зміну істотних умов праці, зокрема систем та розмірів оплати праці в зв'язку зі зміною відповідачем в односторонньому порядку режиму її роботи. На поштову адресу позивачки, яка зареєстрована як «робоча» і заведена в системі "ПриватПерсонал", неодноразово поступають повідомлення від Системи Ескалації ПриватБанку (система покарання і штрафів). Ці повідомлення мають ознайомлюючий характер про порушення термінів обробки документів у системі "ПриватДок", та про те, що на позивачку накладений штраф у розмірі 50 грн. за кожен день порушення. Так, як вхід до системи "ПриватДок" у неї заблокований - вона не має змоги обробити вказані документи (а.с. 109). Із проблемою входу до програм ЄСА позивачка неодноразово зверталась до керуючого відділення [PERSON], працівників відповідача [PERSON], [PERSON], [PERSON] та ін. Вони підтвердили факт блокування позивачки в системі Авторизації та відмовили у допомозі поновлення без будь-яких на те пояснень про, що свідчать листування через засоби зв'язку, які вказані в "ПриватПерсоналі" (а.с. 105 ([PERSON]), а.с. 114 ([PERSON]), а.с. 117 ([PERSON])). Документом № 6667941 від 22 квітня 2015 року внесено зміни до порядку оформлення відпустки в ПАТ КБ "ПриватБанк". Для того, щоб оформити відпустку, працівникові необхідно подати заявку через Путівник - Інші посилання - Оформити відпустку. Дану заявку спочатку підписує лінійний керівник, а потім безпосередній функціональний керівник. Після підписання заявки особами, які займають ці посади, формується наказ в системі "ПриватДок". Для прикладу позивачкою поданий документ, коли вона дійсно подала заявку на відпутску і перебувала в ній з 30 червня по 06 липня 2015 року (а.с. 124). Заявку на відпустку підписують керівники позивачки [PERSON] та [PERSON] Відповідно до порядку оформлення відпусток заявку та наказ на відпустку від 01 жовтня та 03 грудня 2015 року (номер картки, в системі "ПриватДок" 4548579) повинні підписати керуючий відділення [PERSON] та функціональний керівник позивачки [PERSON] про що говорять дані з "ПриватПерсоналу" (а.с. 124). Але дану заявку та наказ підписувала інша особа - [PERSON] (замісник керівника трудових ресурсів у Головному Банку) (а.с. 66), який виступає створювачем даного наказу про відпустку. Фактом підтвердження не подання позивачкою особисто заявки на дану відпустку є неможливість авторизування та входу на "Путівник" та "ПриватДок" під її логінами та паролями. (а.с. 94-99). Позивачку не повідомили про те, що вона знаходиться у відпустці, і керівник відділення [PERSON] не знав даного факту, так як підписав документ про те, що позивачка дійсно 03 грудня 2015 року знаходилась на робочому місці і не могла виконувати своїх функціональних обов'язків у зв'язку з неможливістю заходити до ЄСА банку а отже і неможливістю подання заявки на відпустку (а.с. 175 ). Згідно з порядком оформлення відпусток у ПАТ КБ "ПриватБанк" працівник за два останніх календарних роки може оформити не більше 48 днів щорічної відпустки. При цьому за один календарний рік працівник може оформити не більше 36 днів щорічної відпустки (а.с. 125). У 2015 році позивачка відбула дві відпустки з 30 червня по 07 липня 2015 року та з 08 вересня по 01 жовтня 2015 року загальною кількістю 27 днів, тому їй не могли надати ще одну відпустку з 03 по 31 грудня 2015 року на 29 календарних днів, оскільки це суперечить як внутрішньому наказу, так і КЗпП України, так як становить 56 календарних днів щорічної відпустки в один календарний рік. Також позивачка не надавала згоду на відпустку з 02 по 22 жовтня 2015 року, так як недобувши попередню з 08 вересня по 01 жовтня 2015 року потрапила 01 жовтня 2015 року на стаціонарне лікування, лікарняний лист наданий відповідачу. Відповідно до ст.10 Закону України «Про відпустки» загальна тривалість щорічних основної та додаткових відпусток не може перевищувати 59 календарних днів. При цьому конкретний період надання щорічних відпусток у межах, установлених графіком, узгоджується між працівником і власником або уповноваженим ним органом, який зобов'язаний письмово повідомити працівника про дату початку відпустки не пізніш як за два тижні до встановленого графіком терміну. З позивачкою відповідач не погоджував зазначених вище відпусток, тому його дії є протиправними та такими, що порушують трудові права позивачки та законодавство про працю України. Відповідно до ст. 84 КЗпП України та ст. 25 Закону України «Про відпустки» відпустка без збереження заробітної плати надається виключно за бажанням працівника. Думки позивачки при примусовому наданні їй відпустки 01 жовтня та 03 грудня 2015 року відповідач не питав. Відповідно до ч.3 ст.32 КЗпП України виключно у зв'язку із змінами в організації виробництва і праці допускається зміна істотних умов праці при продовженні роботи за тією ж спеціальністю, кваліфікацією чи посадою. Про зміну істотних умов праці - систем та розмірів оплати праці, пільг, режиму роботи, встановлення або скасування неповного робочого часу, суміщення професій, зміну розрядів і найменування посад та інших - працівник повинен бути повідомлений не пізніше ніж за два місяці. Такого повідомлення позивачці ніхто не робив. Відповідно до п. 31 постанови Пленуму Верховного суду України від 6 листопада 1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів», згідно із ч. 3 ст. 32 КЗпП України в межах спеціальності, кваліфікації і посади, обумовленої трудовим договором, зміна істотних умов праці: систем і розмірів оплати, пільг, режиму роботи, встановлення або скасування неповного робочого часу, суміщення професій, зміна розрядів і найменування посад та інших - допускається за умови, що це викликано змінами в організації виробництва і праці та що про ці зміни працівник був повідомлений не пізніше ніж за два місяці. Якщо при розгляді трудового спору буде встановлено, що зміна істотних умов трудового договору проведена не у зв'язку зі зміною в організації виробництва і праці на підприємстві, в установі і організації, то така зміна з урахуванням конкретних обставин може бути визнана судом неправомірною з покладанням на власника або уповноважений ним орган обов'язку поновити працівникові попередні умови праці. Тобто зміна істотних умов може бути визнана законною тільки в тому випадку, якщо наявні зміни в організації виробництва і праці, а таких змін в структурі відповідача не було. Відповідачем видано наказ № Э.856412/1-6691822 від 16 липня 2015 року «Про винесення заохочень та дисциплінарних стягнень», яким позивачка внесена в список обмежень з кодифікатором 1.27 (нелояльність до банку), яким зобов'язано директора Черкаського ГРУ ПАТ КБ «ПриватБанк» провести роботу по звільненню працівника [PERSON] (логін СS100688LNV) з забороною повторного прийняття на роботу (а.с.162). Судом встановлено, що до дисциплінарної відповідальності в порядку, передбаченим КЗпП України, позивачка не притягувалась, з цим наказом позивачку ніхто не ознайомив. Підстав виникнення цього наказу та наслідки його дії представник відповідча не пояснив. Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, викладеній в ухвалі від 15 грудня 2010 року по справі № 6-2021Зсв0 в справах про трудові спори, саме відповідач повинен довести, що відносно працівника не було порушення законодавства про працю, отже, надання належних доказів, про які буде йти мова, це обов'язок відповідача, і якщо відповідач не має змогу підтвердити кожну обставину, то суд, з урахуванням ч.1 ст.60 ЦПК України, зобов'язаний задовольнити позовні вимоги позивача. Суд вважає, що відповідач порушив права позивачки, без попередження істотно змінивши її умови праці та заробітку у вигляді «блокування» її входу в електронну систему ПАТ КБ «ПриватБанк» що спричинило зменшення оплати праці, а також протиправно надавши відпустки без згоди позивачки. До моменту порушення відповідачем її трудових прав, дохід позивачки становив 8943,14 грн. на місяць (62602 грн. сума доходу з 01 січня по 30 липня 2015 року : 7 міс), тобто різниця між фактично сплаченим розміром заробітної плати і тим, який повинен був сплачувати позивачці відповідач з 01 жовтня 2015 року по даний час становить 7021,01 грн. в місяць (8943,14 грн. - 1922,13 грн.), а за 3 місяці (з 01 жовтня по 31 грудня 2015 року) мало бути виплачено 21063,03 грн., тоді як за вказаний проміжок часу було виплачено лише 7763 грн., що підтверджується випискою по зарплатній картці від 07 грудня та 01 жовтня 2015 року (а.с. 21-23, 170-173), а саме в грудні 2015 року - 6954 грн., в січні 2016 року - 809 грн., тобто недоплата за вказаний проміжок часу становить 13300,03 грн. Аналогічна ситуація і в січні 2016 року. Відповідно до ст. ст. 21, 29 КЗпП України власник підприємства зобов'язаний забезпечити умови праці, необхідні для виконання роботи передбаченої відповідною угодою сторін (Положенням оплати праці в ПАТ КБ «ПриватБанк»), визначити працівнику робоче місце та забезпечити його необхідними для роботи засобами. Згідно зі ст. 43 Конституції України кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. Відповідно до ст. 94 КЗпП України заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу. За змістом ст. 97 КЗпП України власник або уповноважений ним орган чи фізична особа не має права в односторонньому порядку приймати рішення з питань оплати праці, що погіршують умови, встановлені законодавством, угодами, колективними договорами. Згідно зі ст.103 КЗпП України про нові або зміну діючих умов оплати праці в бік погіршення власник або уповноважений ним орган повинен повідомити працівника не пізніш як за два місяці до їх запровадження або зміни. Позивачку про такі зміни ніхто не повідомляв. Недоплачена позивачці заробітна плата за період часу з 01 жовтня 2015 року по 31 січня 2016 року включно, виходячи з середнього заробітку, який існував у неї до моменту зміни банком істотних умов праці в сумі 8943,14 грн. на місяць, виходячи з довідок про заробіток (а.с. 20, 166), за мінусом 7021,00 грн., які позивачкою отримані за період часу з 01 жовтня 2015 року по 31 січня 2016 року (а.с. 21, 170, 173) становить 28751,55 грн. (35772,56 грн. - 7021,01 грн.), які підлягають стягненню з відповідача. Згідно зі ст. 237-1 КЗпП України відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв"язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Суд вважає, що відповідач порушивши законні права позивачки, спричинив їй моральні страждання, позбавивши звичних умов праці та очікуваної заробітної плати. Відпрацювавши в структурі відповідача тривалий час і маючи лише подяки та грошові винагороди за свою роботу, не маючи дисциплінарних стягнень, завдяки неправомірним діям відповідача позивачка стала особою, яка виглядає в негативному світлі. Враховуючи емоційні переживання позивачка, яка перебуває в стані вагітності (а.с. 24), потрапила в лікарню з нервовим перенапруженням (а.с. 167-169, 197, 198), в зв'язку з чим понесла додаткові витрати на відновлення стану свого здоров'я та морального стану до того, який існував до порушення її законних прав та інтересів. В зв"язку з цим їй доводиться прикладати чимало додаткових зусиль для подальшої організації свого життя. Тому відповідно до ст. 237-1 КЗпП України відповідач повинен відшкодувати позивачці моральну шкоду, яку вона оцінює в розмірі 5000,00 грн. На час винесення рішення права позивачки залишаються порушеними, розміри та системи оплати парці - не відновлені, робоче місце - не повернуте, що підтверджується заявою від 17 лютого 2016 року, завізованою керуючим Чорнобаївського відділення ПАТ КБ «ПриватБанк» [PERSON] Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов"язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши подані докази, суд вважає недоведеним твердження представника відповідача про те, що ніяких змін умов праці або впровадження нових умов праці стосовно позивачки [PERSON] з боку ПАТ КБ «ПриатБанк» не приймалося. Докази, надані позивачкою та її представником, підтверджують зміну істотних умов праці у вигляді «блокування» входу позивачкою в електронну систему ПАТ КБ «ПриватБанк», зміну системи та розмірів оплати праці в сторону зменшення та протиправність дій по наданню відпустки без згоди позивачки, тому позовні вимоги [PERSON] підлягають до задоволення.

Outcome: approved