Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-11 00:00:00

У грудні 2018 року позивач звернувся до суду із позовом до відповідача в якому просив стягнути із [PERSON] на його користь майнову шкоду в розмірі 670279,00 грн., моральну шкоду в розмірі 30 000,00 грн., кошти сплачені за проведення експертизи у розмірі 2500,00 грн., судові витрати по оплаті судового збору в розмірі 7003,00 грн. та 70,00 грн. за сплату судового збору. Позов обґрунтований тим, що на підставі свідоцтв про право власності від 07.03.2017 року та 20.07.2007 року, виданих виконкомом Броварської міської ради, йому на праві власності належать нежилі приміщення загальною площею 42,3 кв.м., 35,7 кв.м, 28,5 кв.м. в буд. [ADDRESS] . Право власності на вказане нерухоме майно зареєстроване в Броварському бюро технічної інвентаризації. Відповідачу [PERSON] належить квартира [ADDRESS] , яка розташована над приміщеннями, які належать позивачу. Позивач зазначає, що 28.07.2018 року близько 08 год. 00 хв. ним було виявлено затоплення, належних йому нежилих приміщень із квартири відповідача. Згідно з актом обстеження комісії ЖЕС ПРАТ БЗЗК від 28.07.2018 року залиття відбулось внаслідок прориву крану водопостачання в офісі (квартирі) [ADDRESS] та підтверджені пошкодження нежитлових приміщень, які спричинені внаслідок залиття. Вказані обставини підтверджуються також висновком Броварського відділу поліції ГУНП в Київській області від 26.11.2018 року та листом начальника Броварського відділу поліції ГУНП в Київській області від 27.11.2018 року. Згідно з висновком ТОВ ?Агенство експертної оцінки України? ринкова вартість проведення відновлювального ремонту з податком на додану вартість становить 649272,00 грн. За проведення експертизи позивач сплатив 2500,00 грн. Після залиття приміщень відповідач [PERSON] відмовився відшкодувати вартість відновлювального ремонту. Крім того, неправомірними діями відповідача йому також спричинені суттєві моральні страждання. У зв`язку із залиттям нежитлових приміщень, він не має можливості користуватися ними та здавати їх в оренду та використовувати в інших цілях. 11 січня 2019 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом за правилами спрощеного позовного провадження. Призначено судовий розгляд на 11 березня 2019 року. 06 березня 2019 року відповідачем поданий відзив на позовну заяву у якій він проти задоволення позову заперечував, обґрунтовуючи тим, що майнова шкода, зазначена в висновку та листі Броварського відділу поліції ГУ НП в Київській області вказана зі слів позивача. Наданий суду звіт ТОВ ?Агенство експертної оцінки України? не є доказом, оскільки виконаний особою, яка не є атестованим судовим експертом. Відповідач зазначив, що йому дійсно належить нежитлове приміщення № 47 загальною площею 61,4 кв.м. у будинку [ADDRESS] , розташоване на першому поверсі будинку, яке він придбав 28.01.2009 року разом із вмонтованим краном водопостачання холодної води, який тріснув 28.07.2018 року. Дане приміщення він здає в оренду, кран, який тріснув був закритим і не протікав, і він ним не користувався. Дорікати орендарю в неналежному користуванні крану він не має підстав, оскільки сам переконався в технічно справному стані цього крану та не мав сумнівів щодо його якості, тому вважає, що його вини немає, в тому що тріснув кран і відбулось затікання води у підвал багатоквартирного приміщення. В актах та звіті описані однакові пошкодження, а саме пошкодження всієї мережі електрики, а також у приміщенні офіс 36,43 кв.м. пошкодження по всій стелі та стінах, покриття підлоги все набухло, плінтуси, залиття підвіконня. Проте акт обстеження складався без його участі та повідомлення його про таке обстеження. 30 липня 2018 року позивач дозволив йому побачити пошкоджені приміщення, і він виявив там лише де не де вологі плями на фарбі, якою була пофарбована стеля, зовсім не було ніяких слідів затікання води з приміщення № 47. В офіс 27,84 кв.м. [PERSON] доступу не надав, а в приміщеннях 36,43 кв.м. та 42,80 кв.м. горіло світло, тому електрика була справною, в тому числі і в коридорі. Приміщення, належні [PERSON] мають окремий вхід із вулиці, з накриттям (дах), над яким місцями має великі дірки через які дощові води попадають на підлогу підсобного приміщення та можуть затікати в приміщення 11, 12. В тому числі над вікном підвального приміщення 12 площею 35,7 кв.м. повністю зруйноване накриття, і, зважаючи, що це вікно знаходиться нижче рівня землі, дощова вода затікає в це приміщення. Ці обставини ні в акті ні в звіті не враховано. Щодо приміщення 42,80 кв.м., то в ньому зовсім не було ніяких слідів затікання води безпосередньо з його приміщення № 47 , яке розташоване на іншій стороні будинку, на якій немає належних йому приміщень. Крім того дане приміщення належить не одному [PERSON] і також має окремий вхід з вулиці, накриття над даним приміщенням також в дірках, через які дощові води попадають в це приміщення - на підлогу, плінтуси, на підлозі біля входу з вулиці в це приміщення всюди зелений мох і грибок, а дверний цегляний поріг розвалений. Ці обставини також ні в акті, ні в звіті не враховані. В акті та звіті описані пошкодження приміщення 27,84 кв.м., а саме: залиття стелі та стін, дверних пройомів та відшарування гіпсокартону, а також дверних уголків, повне залиття підлоги з ковровим покриттям, дивану, столів у кількості 3 шт. та лавки, особистих речей, плінтусів. Проте відповідачу відомо, що коврове покриття, диван, столи в кількості 3 шт. належать не [PERSON] , а фізичні особі [PERSON] , яка винаймала це приміщення у позивача. Ці обставини також ні в акті ні в звіті не враховано. Описані ж у акті та звіті пошкодження приміщень коридорної системи, зеленої кімнати, туалету, кладової, вхідної системи коридору, двох кімнат туалету є спільною сумісною власністю всіх власників багатоквартирного будинку, і не належить лише одному [PERSON] . При цьому за його підрахунками ремонт пошкоджених приміщень обійдеться позивачу у пару десятків тисяч гривень. Відповідач вважає позов необґрунтованим та просив в його задоволенні відмовити. 31.05.2019 року позивач [PERSON] подав до суду відповідь на відзив відповідача, в якому зазначає, що не отримав відзив відповідача, оскільки на поштовому конверті не вірно був зазначений індекс і конверт повернувся відповідачу. Вважає доводи відповідача безпідставними, оскільки письмові докази, які є у справі, надані офіційно відповідними компетентним органами. Вказані докази містять інформацію щодо предмета доказування та отримані в порядку встановленому законом, на підставі цих письмових доказів можна об`єктивно встановити дійсні обставини справи. Також вказані письмові докази є достатніми, оскільки у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність обставин справи, які входять до предмета доказування. Що стосується необ`єктивності звіту ТОВ ?Агенство експертної оцінки України?, то в матеріалах справи містяться свідоцтво про включення іформації про оцінювача до Державного реєстру оцінювачів та суб`єктів оціночної діяльності №105 від 12.05.2017 р., сертифікат №123/17 від 21.02.2017 р., кваліфікаційне свідоцтво оцінювача [PERSON] , МФ №28 від 18.03.2017 р. - всі ці офіційні документи видані Фондом державного майна України. 31.05.2019 року [PERSON] подав до суду заяву про забезпечення позову, яку було подано без додержання вимог ст. 151 ЦПК України, тому ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. від 25.06.2019 року дану заяву було повернуто заявнику. 17.07.2019 року від відповідача [PERSON] до суду надійшла заява про призначення судової будівельно-технічної експертизи, в якій на вирішення експертизи просив поставити питання щодо технічної причини залиття нежитлових приміщень та який розмір матеріальної шкоди завдано [PERSON] . Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. від 17.07.2019 року дану заяву було задоволено та призначено судову будівельно-технічну експертизу. Відповідно до висновку експерта № СЕ-1227-1-1118.19 від 30.10.2019 року, який надійшов до суду 15.11.2019 року встановлено, що ймовірною технічною причиною залиття нежитлових приміщень: № 9 площею 42,3 кв.м., № 11 площею 28,5 кв.м. та № 12 площею 35,7 кв.м., належних [PERSON] , розташованих у підвалі багатоквартирного житлового будинку [ADDRESS] є потрапляння води крізь конструктивні елементи перекриття із вище розташованих приміщень офісу № 47 [PERSON] внаслідок прориву крану підключення підводки умивальника туалету, а також ймовірного потрапляння вологи ззовні шляхом інфільтрації через огороджувальні конструкції та підлогу. В свою чергу відсутність в приміщеннях вентиляції та опалення погіршує стан мікроклімату, що впливає на появу та розмноження грибку і плісняви на поверхнях, які руйнують оздоблювальне покриття та конструктивні елементи приміщень. Розмір матеріальної шкоди, що завдано внаслідок залиття нежитлових приміщень № 9,11,12, розташованих у підвалі багатоквартирного житлового будинку [ADDRESS] , що сталося 28 липня 2018 року внаслідок прориву крану водопостачання в офісі №47 та розташований на першому поверсі вказаного багатоквартирного житлового будинку, становить: 96760 грн. 30 коп. з урахуванням ПДВ. 18 листопада 2019 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. поновлено провадження у даній справі та призначено справу до розгляду. 27.01.2020 року відповідач [PERSON] подав до суду заяву з долученими до неї доказами, в якій посилався на копії відповідей Житлово-експлуатаційної служби ПрАТ ?Броварський завод залізобетонних конструкцій? про те, що на момент залиття нежитлових підвальних приміщень 28.07.2018 р. працівники ЖЕС ПрАТ ?БЗЗК?, яка обслуговує цей будинок, не мали вільного доступу до інженерних мереж, що проходять в частині нежитлового підвального приміщення для закриття аварійного крану з метою перекриття водопостачання та негайно усунути неконтрольований витік холодної води, так як не мали ключів від вхідних дверей до підвальних приміщень, які були зачинені [PERSON] разом з приміщеннями, які йому належать. Також між ЖЕС ПрАТ ?БЗЗК? та [PERSON] не заключений договір про надання послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій. В своїй заяві [PERSON] посилається на те, що в мережі Інтернет міститься об`ява про продаж належних [PERSON] підвальних приміщень - комерційної нерухомості в даному житловому будинку за 62000 доларів США. Просив викликати в судове засідання свідків та допитати їх. 30.06.2020 року [PERSON] подав заперечення на заяву відповідача від 27.01.2020 року та послався на відповідь начальника ЖЕС ПрАТ ?Броварський завод залізобетонних конструкцій? Гисара І.В., згідно якої [PERSON] вказує на те, що 28.07.2018 р., в момент затоплення, працівниками ЖЕС ПрАТ ?БЗЗК? [PERSON] , старшим майстром [PERSON] та позивачем було складено акт обстеження цокольних нежитлових підвальних приміщень в житловому будинку по [ADDRESS] після залиття водою. Щодо допиту заявлених свідків, заперечував, оскільки заявлені свідки 13.06.2018 р. вчинили бійку, в ході якої йому та його сину були заподіяні тілесні ушкодження. 02.07.2020 року відповідач [PERSON] подав до суду заяву про призначення судової будівельно-технічної експертизи, в задоволенні якої ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. від 18.09.2020 р. було відмовлено. 23.11.2020 року відповідач [PERSON] подав заяву про виклик свідків, проте позивач про виклик даних свідків заперечував. В своїх запереченнях від 09.02.2021 року пояснив, що у нього з даними свідками спірні взаємовідносини, а саме 07.10.2020 р. між ним та [PERSON] був конфлікт щодо розбитого покриття, належного йому приміщення, [PERSON] по телефону погрожував позивачу. 10.11.2020 р. ним була виявлена незаконно встановлена металева решітка при вході у належне йому приміщенню. [PERSON] вимагала від нього кошти в розмірі 1500 грн. за встановлення металевої решітки, проте позивач відмовився платити, тоді [PERSON] вимагала сплатити йому 850 грн. за два ключі, пояснивши, що у разі відмови у нього не буде вільного доступу до його приміщення. До цього часу вільного доступу до належних йому приміщень він не має. 14.06.2021 року [PERSON] надав пояснення щодо висновку експерта Комашко Р.В., в яких послався на те, що обстеження затоплених приміщень ТОВ ?Агенство експертної оцінки України? виконало 01.08.2018 р. через три тижні після затоплення, а висновок експерта [PERSON] складений 30.10.2019 р. За цей час вигляд затоплених приміщень суттєво змінився, тому вважає, що висновок експерта [PERSON] не може бути належним та достовірним доказом у цій справі. Також послався на те, що між висновками ТОВ ?Агенство експертної оцінки України? та [PERSON] велика різниця у кошторисах щодо відновлювального ремонту. Згідно із ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, потрібно довести наявність елементів складу цивільного правопорушення, а саме: наявність протиправної поведінки відповідача; факт нанесення збитків; причинний зв`язок між протиправною поведінкою відповідача та завданими позивачу збитками; вину. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. На підтвердження обставин щодо протиправної поведінки відповідача, що полягала у залитті квартири позивача, та щодо причинного зв`язку між протиправною поведінкою відповідача та завданими збитками, позивачем до позовної заяви був наданий Акт від 28 липня 2018 року. Як вбачається з Акта від 28.07. 2018 року, обстеження цокольних нежитлових приміщень на предмет залиття проводилося за відсутності відповідача, власника квартири кв. 47 . Акт затверджений начальником організації (підприємства), яка надає послуги по обслуговуванню будинку [ADDRESS] . Більш того в Акті зазначено, що залиття відбулося внаслідок прориву крану водопостачання в офісі № 47 [PERSON] , що знаходиться на першому поверсі. В акті зазначено, що внаслідок залиття в нежитлових приміщеннях виявлено пошкодження по всій стелі та стінах, покриття підлоги все набухло, плінтуси, залиття підвіконня, пошкоджено всю мережу електрики. Виходячи з викладеного, відповідач вважає, що кошторис наданий ТОВ ?Агенство експертної оцінки України? щодо відновлювального ремонту дуже перебільшений. Звертаючись до суду позивач не вказував у чому полягає завдана йому моральна шкода, чим підтверджується факт заподіяння позивачу моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) відповідача вони заподіяні, та з чого позивач виходить, визначаючи розмір шкоди у сумі 30000 грн. та не додав жодних доказів. Представник позивача та позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримали у повному обсязі, пояснення надали аналогічні змісту позовної заяви та заперечень позивача, наполягали на задоволенні позову, вважає, що всі обставини зазначені у позовній заяві були доведені під час розгляду справи. В судовому засіданні представник відповідача та відповідач позовні вимоги не визнали у повному обсязі, заперечували проти їх задоволення. Свідок [PERSON] суду пояснив, що він проживає у квартирі з 2004 року на першому поверсі за адресою [ADDRESS] , під його квартирою знаходиться підвальне приміщення, яке належить [PERSON] . Два входи до нежитлового приміщення [PERSON] , які він самостійно облаштував розташовані під його квартирою. Накриття над сходовими та підвальним приміщенням впритул приєднано до стіни його квартири. Від цього накриття (даху) всі опади відбиваються та потрапляють у стіни його квартири, що навіть проглядається у фотокартках які він продемонстурвав у судовому засіданні, колір стін над покрівлею має темно-зелений колір. Матеріал із якого побудовані стіни будинку із перліту, тому вся волога насичується до квартири. Вказана конструкція даху побита, особливо та що від під`їзду, та з іншого боку тильної сторони. Також свідок суду пояснив, що приблизно із 2005 року по 2008 рік, підвальне приміщення було пусте, а приблизно три роки назад там розташовувався садочок. У 2005 році болгарками почали вирізати стіни та вставляти металопрофіля - вхідна група металопрофілю до підвального приміщення [PERSON] . Свідок [PERSON] суду пояснила, що у вересні 2017 року орендувала приміщення за адресою [ADDRESS] , у громадянина [PERSON] . Щоб в`їхати до приміщення вони там власними силами робили ремонт, оскільки самі приміщення були не в зовсім належному стані: був пошкоджений гіпсокартон стін, у кутках в кімнатах проглядалась цвіль, часто протікав унітаз. У червні 2018 році [PERSON] просто зачинив приміщення та не допускав до нього. Свідок [PERSON] суду пояснила, що вона знає позивача, так як орендувала в нього приміщення за адресою: [ADDRESS] у період з вересня 2017 року по червень 2018 року. У приміщенні не було опалення, і вони опалювали приміщення обігрівачами. Оскільки він дверей до приміщення був сильний протяг, то вони самостійно міняли вхідну групу дверей. Також протікав дах над входом до приміщення. Суд, вислухавши представника позивача, позивача, представника відповідача, відповідача, свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, дослідивши письмові докази, дійшов до висновку, про часткове задоволення позову. Відповідно ч.1, 5 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Відповідно ч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Судом встановлено, що позивач власник нежитлових приміщень № 9 (42,3 кв.м.), 11 ( 28,5 кв.м.), 12 (35,7 кв.м.) у будинку [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвами про право власності на нерухоме майно та витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 19640512 від 20.07.2007 року (а.с. 13-16). Як вбачається з Акта від 28.07.2018 року складеного комісією у складі старшого майстра ЖЕКу [PERSON] , працівника ЖЕКу [PERSON] , сусід не житлового приміщення [PERSON] , [PERSON] , та власника [PERSON] , обстеженням цокольних нежитлових приміщень на предмет залиття в нежитлових приміщеннях виявлено пошкодження всієї мережі електрики. У приміщенні 28,5 пошкодження по всій стелі та стінах, покриття підлоги все взбухло, плінтуси, залите підвіконня. Приміщення офіс 42, 80 кв.м. пошкодження стін з лівої сторони, також затікання води під лінолеум та плінтуси. Прищення коридора система між кімнатами пошкоджена: обвал підвісної стелі, алиття стелі, повне залиття стін та дверний пройомів, дверей зі зміщенням, залиття дивану з покриттям, підлоги з ковровим покриттям та плінтусів. Приміщення туалету пошкоджене: залиття стелі та стін. Кладова - залиття стелі. Приміщення вхідна система коридор пошкодження: залиття стелі, залиття стін з обоями, спостерігаєтся відшарування, а також відшарування фарби у дверному пройомі, залиття підлоги з ковровим покриттям, плінтусу, пошкодження лавки внслідок намокання та відшарування покрівлі. Приміщення 27,84 кв.м. пошкодження: залиття стінта стелі, дверних пройомів та відшарування гіпсокартону, а також дверних кутів, повне залиття підлоги з ковровим покриттям, дивану, столів у кількості 3 шт. та лавки, особистих речей, плінтусів. Звітом ТОВ ?Агенство експертної оцінки України? складеного 17 вересня 2018 року щодо проведення відновлювального ремонту нежитлових приміщень, який надав позивач зазначено суму ринкової вартості відновлювального ремонту для відшкодування матеріальних збитків на його проведення ремонту із податком а додану вартість становить 649272 грн (а.с. 17-93). Із вказаного звіту вбачається, що ТОВ ТОВ "Агентство Експертної Оцінки України" (далі - "Експерт"), що має Сертифікат суб`єкта оціночної діяльності №123/17, виданий Фондом Державного Майна України 21 лютого 2018 року, згідно Договору № 14 від 17.07.2018 року із [PERSON] (далі - "Замовник"), провело оцінку вартості проведення відновлювального ремонту нежитлових приміщень № 9, №11, № 12 після їх залиття, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Метою оцінки є визначення ринкової вартості відновлювального ремонту для відшкодування матеріальних збитків на його проведення. Із наданого звіту вбачається, що він не містить відміток про обізнаність оцінювача [PERSON] про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та те, що висновок підготовлено для подання до суду. Окрім того, ані Звіт, ані кошторис на ремонтні роботи, Дефектний акт, форма довідки договірної ціни комерційна на ремонт офісних приміщень за адресою [ADDRESS] , що здійснюється в 2018 році не містить підпису оцінювача [PERSON] , та особи, яка склала вказані документи, дати їх складання/затвердження. Відповідно ст. 10 ЗУ "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" оцінка майна проводиться на підставі договору між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки або на підставі ухвали суду про призначення відповідної експертизи щодо оцінки майна. Відповідно ст. 12 ЗУ "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна . Акт оцінки майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна, здійсненої суб`єктом оціночної діяльності - органом державної влади або органом місцевого самоврядування самостійно. Якщо процедурами з оцінки майна для складання акта оцінки майна передбачене попереднє проведення оцінки майна повністю або частково суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, звіт про оцінку такого майна додається до акта оцінки майна. Акт оцінки майна підлягає затвердженню керівником органу державної влади або органу місцевого самоврядування . Зміст, форма, порядок складання, затвердження та строк дії акта оцінки майна встановлюються Кабінетом Міністрів України. З наведених вище обставин та норм, суд не може прийняти до уваги Звіт ТОВ ?Агенство експертної оцінки України? складений 17 вересня 2018 року, як належний та допустимий доказ на підтвердження розміру вартості відшкодування матеріальної шкоди завданої залиттям. 17 липня 2019 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області [PERSON] була призначена судова будівельно-технічна експертиза. Відповідно до висновку експерта № СЕ-1227-1-1118.19 від 30.10.2019 року, який надійшов до суду 15.11.2019 року встановлено, що ймовірною технічною причиною залиття нежитлових приміщень: № 9 площею 42,3 кв.м., №11 площею 28,5 кв.м. та № 12 площею 35,7 кв.м., належних [PERSON] , розташованих у підвалі багатоквартирного житлового будинку [ADDRESS] є потрапляння води крізь конструктивні елементи перекриття із вище розташованих приміщень офісу № 47 [PERSON] внаслідок прориву крану підключення підводки умивальника туалету, а також ймовірного потрапляння вологи ззовні шляхом інфільтрації через огороджувальні конструкції та підлогу. В свою чергу відсутність в приміщеннях вентиляції та опалення погіршує стан мікроклімату, що впливає на появу та розмноження грибку і плісняви на поверхнях, які руйнують оздоблювальне покриття та конструктивні елементи приміщень. Розмір матеріальної шкоди, що завдано внаслідок залиття нежитлових приміщень №9,11,12, розташованих у підвалі багатоквартирного житлового будинку [ADDRESS] , що сталося 28 липня 2018 року внаслідок прориву крану водопостачання в офісі № 47 та розташований на першому поверсі вказаного багатоквартирного житлового будинку, становить: 96760 грн. 30 коп. з урахуванням ПДВ (а.с. 175-216). Із вказаного висновку вбачається, що експерт зазначає, що приміщення № 9,11,12, належних [PERSON] , які розташовані у підвалі багатоквартирного житлового будинку [ADDRESS] , мають ознаки потрапляння вологи зверху крізь конструктивні елементи перекриття із вище розташованих приміщень, а також через огороджувальні конструкції ззовні будинку. Також при дослідженні першого питання поставленого на вирішення експерту встановлено, що на а.с. 158 міститься фотокартка поломки крану, що розташований в офісі [ADDRESS] . Дослідженням на місці встановлено, що даний кран замінено. В приміщенні туалету, де він знаходився, наявні сліди підтісування торцю дверного полотна внаслідок деформації дверної коробки, що свідчить про ймовірний вплив рідини на деревяну контрукцію дверей. Крім того наявні ознаки підняття країв ламінату на підлозі, що знаходяться у приміщенні офісу [ADDRESS] . Таким чином хоча у висновку експерта зазначається "ймовірність" залиття приміщень належних [PERSON] із приміщення належного [PERSON] , але сукупністю наявних у матеріалах справи доказів, що зазначені вище в тому числі акту від 28 липня 2018 року, фотокарток, та дослідження у першому питанні експерта, повністю доводить факт залиття приміщення № 9,11,12, належних [PERSON] із приміщення [ADDRESS] , що знаходиться поверхом вище та належить [PERSON] . Відповідно до частин першої та другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Приписами частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Таким чином, враховуючи ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками серед іншого визнаються втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням майна, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). За ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 1192 ЦК України передбачено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. На підставі встановлених у судовому засіданні обставин, які відповідно підтверджені доказами, суд дійшов висновку про стягнення із відповідача на користь позивача суму завданої матеріальної шкоди визначеної у висновку експерта № СЕ-1227-1-1118.19 від 30.10.2019 року в розмірі 96760 грн. 30 коп. Відповідно до ч.1, 3, 4 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, в душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку зі знищенням чи пошкодженням її майна. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості . Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно зі ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала. У своїй позовній заяві позивач визначаючи розмір завданої йому моральної шкоди зазначив, що її розмір 30000 грн. він визначив, тому що не має можливості користуватися належним йому нерухомим майном, здавати його в оренду та використовувати в інших цілях. Враховуючи наведені обґрунтування позивача щодо завданої моральної шкоди та докази, суд доходить висновку, що розмір моральної шкоди визначений у сумі 10000 грн. відповідає вимогам розумності і справедливості, та підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Відповідно п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові на відповідача. Визначаючи судовий збір пропоційно до розміру задоволених позовних вимог, із відповідача на користь позивача необхідно стягнути 1677 грн. 44 коп., та 2500 грн. за оплату складання Звіту про оцінку майна від 01.08.2018 року.

Outcome: partial