Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-23 00:00:00

Позивач ПАТ «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» ( перейменовано АТ «Житомиробленерго») звернувся до суду з позовом до відповідача про відшкодування збитків, в обґрунтування якого вказав, що [PERSON] , проживає за адресою: [ADDRESS] та користується електричною енергією згідно особивого рахунку № 143-0001. 20.02.2016 року представниками позивача при здійсненні технічної перевірки виявлено порушення п.42 ПКЕЕН, а саме: позаоблікове підключення нульового провідника з порушенням схеми обліку (при вимкненому запобіжнику «нуль» протікання електричної енергії лічильником не враховувалось). За результатами перевірки, представниками Позивача складено акт порушення ПКЕЕН № 014461 який був підписаний [PERSON] . У відповідності до п.53 ПКЕЕН призначено засідання комісії з розгляду акту порушення № 014461 на 06.04.2016 та винесено протокол № 38 з врахуванням Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ, споживачеві було нараховано величину заподіяних позивачу збитків за період з 20.02.2013 р. по 20.02.2016 р. в сумі 20 267, 28 гривень. Просить стягнути з відповідача збитки в загальному розмірі 20 267, 28 грн. та понесені судові витрати. Ухвалою Коростишівського районного суду Житомирської області від 15.09.2017 року відкрито провадження у справі та призначено судове засідання. В судовому засіданні представник позивача Побережець О.П. позовні вимоги підтримав з підстав викладених в позовній заяві, просив суд задовольнити їх в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги визнав частково, суду пояснив, що в даному будинку проживає з 2015 року, під час перевірки працівниками РЕМ було виявлене порушення, однак хто здійснив підключення штучного нуля йому не відомо, в будинку він не користується всіма приладами, що зазначені в акті, а тому просив зменшити розмір збитків, оскільки має малий розмір пенсії, постійно хворіє та потребує лікування. Суд, вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку про наступне. Так, в ході розгляду справи встановлено, що відповідач [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS] та користується електричною енергією згідно особового рахунку № [NUMBER] . Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст. ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі: ПКЕЕН), які діяли на час виявлення порушень та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562 (далі: Методика). Згідно статті 1 Закону України «Про електроенергетику» енергія - це електрична чи теплова енергія, що виробляється на об`єктах електроенергетики і є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу. За змістом ст.ст. 2-4, 11 Закону України «Про електроенергетику» він є спеціальним законом, який регулює відносини в електроенергетиці та має особливості, викликані об`єктивними умовами функціонування цієї галузі, тому саме його положення та прийняті на його основі Правила та інші нормативно-правові акти мають пріоритетне значення в сфері регулювання відносин щодо електропостачання. Відповідно до пункту 37 ПКЕЕН, енергопостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку. Частиною 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та ПКЕЕН користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України. Пунктами 48, 53 ПКЕЕН передбачено, що побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку. У разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. Визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії внаслідок порушення ПКЕЕН регламентується розділом 3 Методики. Зі змісту підпункту 7 пункту 3.1. цієї Методики вбачається, що вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, зокрема, у разі виявлення використання "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. "Штучний нуль" - додатково змонтований контур заземлення (у тому числі металеві труби водопроводу або опалення), що з`єднаний з "нульовим" проводом внутрішньобудинкової електромережі, який за умови неправильного підключення лічильника (наприклад, у разі якщо електрична енергія обліковується однофазним індукційним лічильником - "фаза" у третій клемі) дає змогу безобліково споживати електричну енергію. Облаштування додаткового контуру заземлення з метою з`єднання його з металевими корпусами електричних приладів для забезпечення їх безпечної експлуатації не належить до поняття "штучний нуль" самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Пунктом 3.5 Методики передбачено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у пункті 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою 2.7 Методики. Пунктом 3.3 та підпунктом г) пункту 3.3. Методики встановлено, що у разі використання споживачем "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії із дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки в експлуатацію (у разі коли технічна перевірка даної електроустановки не проводилась) до дня усунення порушення, але не більше сумарної кількості днів за три роки, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення. Судом встановлено, що 20.02.2016 року працівниками Коростишівського РЕМ в присутності споживача [PERSON] зафіксовано порушення правил користування електричною енергією споживачем за адресою: [ADDRESS] у виді: порушення п.42 ПКЕЕН шляхом поза облікового підключення нульового провідника з порушенням схеми обліку ( при вимкнутому запобіжнику «нуль» протікання електричної енергії лічильником не враховувалось). За результатами перевірки представниками позивача складено акт про порушення ПКЕЕН № 014461 від 20.02.2016, при підписанні акту відповідач будь яких зауважень не висловлював. 06.04.2016 на засіданні комісії було розглянуто вказаний акт та відповідно до п. 3.3., 3.6 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, в період з 20.02.2013 по дату фіксації порушення 20.02.2016 по потужності обрахованої та силі струму визначеної з найменшої поперечної площі перерізу проводів, що використані у схемі самовільного підключення визначено обсяг та вартість не облікованої електричної енергії, яка складає 32958 кВт. год. на загальну суму 20267 грн. 28 коп. ( протокол № 38 засідання комісії з розгляду Актів про порушення ПКЕЕН від 06.04.2016 р.) Факт порушення ПКЕЕН відповідачем [PERSON] . встановлено актом від 20 лютого 2016 року № 014461, а тому відповідач зобов`язаний відшкодувати позивачу завдані цим порушенням збитки. Разом з тим, позивачем здійснено нарахування збитків за три роки, що передували дню виявлення порушення, а саме з 20.02.2013 р. по 20.02.2016 р., однак відповідач Шпирка є споживачем електричної енергії , особовий рахунок № [NUMBER] з 08.05.2015 р., відповідно до договору про користування електричною енергією. Позивачем не надано належних та допустимих доказів, в розумінні глави 5 ЦПК України, що відповідач був споживачем електричної енергії за вищевказаною адресою за період з 20.02.2013 р. по 07.05.2015 р. Отже, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, щодо зменшення розмір завданого позивачу збитку виходячи з розрахунку за період з 08.05.2015 р. по 20.02.2016 р., що складає 8213 грн. 88 коп. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог та на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст.81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Таким чином, аналізуючи вищевикладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, виходячи із принципів розумності, виваженості, справедливості, суд дійшов висновку, що позовні вимоги слід задовольнити частково з вищевикладених мотивів. Оскільки позов підлягає задоволенню частково, відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача необхідно стягнути понесені ним судові витрати на сплату судового збору пропорційно до задоволеної частини позовних вимог у розмірі 648 грн. 44 коп. ( 8213грн. 88 коп. х 1600 грн. 00 коп./ 20 267 грн. 28 коп.).

Outcome: partial