Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-27 00:00:00

У жовтні 2017 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до державного підприємства "Тернопільське лісове господарство" про скасування наказу та визнання дій неправомірними. В позовній заяві позивач вказав, що працює на посаді інженера з лісових культур ДП «Тернопільське лісове господарство». 25 вересня 2017 року він отримав лист Головного територіального управління юстиції у Тернопільській області від 22.09.2017 року з повідомленням про внесення відомостей щодо нього до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення. Вказані відомості внесено на основі наказу відповідача про притягнення його до дисциплінарної відповідальності. 13 жовтня 2017 року [PERSON] звернувся із заявою на ім'я директора ДП «Тернопільське лісове господарство» з вимогою надати належним чином завірену копію відповідного наказу, яку і отримав в цей день. На даний час позивачу стало відомо, що згідно наказу відповідача № 165-К від 7 серпня 2017 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності йому оголошено догану за порушення, допущені при заповненні електронних декларацій. Передумовою притягнення до дисциплінарної відповідальності стало службове розслідування щодо порушення працівниками підприємства вимог фінансового контролю в частині подання електронних декларацій, проведене відповідно до наказу ДП «Тернопільське лісове господарство» № 8о від 12 липня 2017 року про проведення службового розслідування. Діянням, що стало підставою для відповідного розслідування та застосування дисциплінарної відповідальності, є допущена помилка при заповненні електронної декларації: джерелом доходів, одержаних позивачем у вигляді заробітної плати, він зазначив себе, а не юридичну особу, від якої отримано дохід. Причиною помилки стало неправильне розуміння ним поняття джерела доходів, яке вживається у електронній декларації. Декларацію [PERSON] заповнював вперше, жодних навчань, тренінгів чи роз'яснень щодо правильності заповнення електронних декларацій з ним не проводили. Відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» копію Наказу № 165-К щодо [PERSON] було направлено до Головного територіального управління юстиції у Тернопільській області, що стало підставою для внесення відомостей до Реєстру. Зазначені дії відповідача [PERSON] вважає неправомірними і такими, що порушують його законні права та інтереси, оскільки помилкове внесення відомостей в електронну декларацію не містить ознак корупції, а тому не є корупційним правопорушенням. Службове розслідування, яке стало передумовою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, проведене відповідачем односторонньо, упереджено, необ'єктивно та з численними порушеннями передбаченого законодавством порядку проведення такого розслідування. Результати цього розслідування є необґрунтованими та безпідставними. [PERSON] просить визнати неправомірним та скасувати наказ ДП «Тернопільське лісове господарство» про притягнення його до дисциплінарної відповідальності № 165-К від 07 серпня 2017 року; зобов'язати відповідача видати наказ про скасування зазначеного наказу в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності (оголошення догани); визнати неправомірним надсилання ДП «Тернопільське лісове господарство» реєстратору - Головному територіальному управлінню юстиції у Тернопільській області - повідомлення щодо притягнення інженера з лісових культур [PERSON] до дисциплінарної відповідальності, та зобов'язати відповідача надіслати Головному територіальному управлінню юстиції у Тернопільській області завірену належним чином паперову копію наказу про скасування наказу вищезазначеного наказу. В судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник [PERSON] позовні вимоги підтримують в повному обсязі, просять задовольнити з мотивів, наведених в позовній заяві та додаткових поясненнях. Представник відповідача - державного підприємства «Тернопільське лісове господарство» в судове засідання не з'явився, від відповідача надійшла заява про слухання справи за відсутності представника. Суд, вислухавши пояснення позивача та його представника, дослідивши письмові докази, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних мотивів. Судом встановлено, що наказом № 165-К від 7 серпня 2017 року державного підприємства «Тернопільське лісове господарство» за допущені порушення при заповненні е-декларації позивачу оголошено догану. Підставою такого наказу стали матеріали службового розслідування щодо порушення вимог фінансового контролю працівниками лісгоспу від 28 липня 2017 року, якими встановлено, що відомості у е-деклараціях за 2016 рік не відображено в повній мірі із поважних причин, оскільки зі слів працівників ними було виконано усі необхідні дії та внесено повну та достовірну інформацію, однак через технічні несправності сайту е-декларацій, інформація не відобразилась у кінцевому документі в повному обсязі. Комісія рекомендувала по результатах проведеного службового розслідування видати наказ та притягнути до дисциплінарної відповідальності осіб, які подали і не пересвідчились в достовірності поданих даних та не виправили їх своєчасно. 14 вересня 2017 року державне підприємство "Тернопільське лісове господарство" надіслало Головному територіальному управлінню юстиції в Тернопільській області копію вищезгаданого наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників лісгоспу, які допустили порушення при заповненні е-декларацій, для занесення їх в Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні правопорушення. 22 вересня 2017 року Головне територіальне управління юстиції у Тернопільській області листом № 5-22/4037 повідомило позивача про те, що згідно зі статтею 21 Закону України «Про засади запобігання та протидії корупції» відомості щодо нього внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення. Таким чином, оспорюваний наказ № 165-К від 7 серпня 2017 року державного підприємства «Тернопільське лісове господарство» про оголошення [PERSON] догани за допущені порушення при заповненні е-декларації став підставою внесення позивача до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення. Відповідно до ч. 2 ст. 65 Закону України «Про запобігання корупції» особа, яка вчинила корупційне правопорушення або правопорушення, пов'язане з корупцією, однак судом не застосовано до неї покарання або не накладено на неї стягнення у виді позбавлення права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю, пов'язаними з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або такою, що прирівнюється до цієї діяльності, підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку. Таким чином, притягнення до дисциплінарної відповідальності у порядку ч. 2 ст. 65 Закону України «Про запобігання корупції» можливе лише за наявності таких умов: - особа, яка притягується до дисциплінарної відповідальності, вчинила корупційне або пов'язане з корупцією правопорушення; -до такої особи судом не застосовано покарання або не накладено стягнення у виді позбавлення права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю, пов'язаними з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або такою, що прирівнюється до цієї діяльності; -притягнення до дисциплінарної відповідальності має відбуватися з дотриманням встановленого законом порядку. Передумовою притягнення до дисциплінарної відповідальності є службове розслідування, яке проводиться у відповідності до Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України "Про запобігання корупції" прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 950 від 13 червня 200 року, з наступними змінами та доповненнями. Згідно з пунктом 1 Порядку стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, може бути проведено службове розслідування у разі недодержання ними законодавства про державну службу, службу в органах місцевого самоврядування, антикорупційного законодавства (абзац третій), з метою виявлення причин та умов, що призвели до вчинення корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону в інший спосіб, за поданням спеціально уповноваженого суб'єкта у сфері протидії корупції або приписом Національного агентства з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) за рішенням керівника органу, підприємства, установи, організації, в якому працює особа, стосовно якої пропонується проведення службового розслідування, а у разі його відсутності - особи, яка виконує його обов'язки (далі - керівник органу). Згідно з пунктом 8 Порядку за результатами службового розслідування члени комісії складають акт, у якому зазначаються: факти, які стали підставою для проведення службового розслідування, посада, прізвище, ім'я та по батькові, рік народження, освіта, строк перебування на займаній посаді особи, стосовно якої проведено службове розслідування; заяви, клопотання, пояснення та зауваження особи, стосовно якої проведено службове розслідування; висновки службового розслідування, обставини, що пом'якшують або обтяжують відповідальність, причини та умови, що призвели до порушення, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення чи обставини, що знімають з особи, стосовно якої проведено службове розслідування, безпідставні звинувачення або підозру; обґрунтовані пропозиції щодо усунення виявлених порушень та притягнення у разі потреби винних осіб до відповідальності згідно із законодавством. У разі прийняття рішення щодо притягнення особи, стосовно якої проведено службове розслідування, до відповідальності комісія пропонує вид дисциплінарного стягнення, передбаченого законодавством. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення члени комісії повинні враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу особи, стосовно якої проведено службове розслідування. У разі виявлення корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення комісія подає керівникові органу пропозицію щодо надіслання акта службового розслідування до спеціально уповноваженого суб'єкта у сфері протидії корупції. Відповідно до вимог п. 9 Порядку акт службового розслідування підписується членами комісії та подається на розгляд керівника органу в одному примірнику. Перед поданням на розгляд керівника органу з актом службового розслідування ознайомлюється особа, стосовно якої проведено службове розслідування. Про дату і місце ознайомлення з актом службового розслідування особа, стосовно якої проведено службове розслідування, повідомляється за день до ознайомлення із зазначеним актом. Під час ознайомлення з актом службового розслідування особа, стосовно якої проведено службове розслідування, може висловити свої зауваження, які додаються до акта. У разі коли під час ознайомлення з актом службового розслідування до нього не висловлені зауваження або особа, стосовно якої проведено службове розслідування, не прибула у визначений для ознайомлення час без поважних причин та не повідомила комісію про причини своєї відсутності у день ознайомлення, акт службового розслідування вважається таким, що не має зауважень. Особа, стосовно якої проведено службове розслідування, повинна підписати акт службового розслідування, а у разі відмови особи підписати такий акт члени комісії складають відповідний акт, який додається до акта службового розслідування. Згідно п. 10 Порядку акт службового розслідування на вимогу особи, стосовно якої проведено службове розслідування, повинен розглядатися в її присутності. За результатами розгляду акта службового розслідування керівник органу приймає у десятиденний строк з дати його надходження відповідне рішення, з яким ознайомлюється особа, стосовно якої проводилося службове розслідування. У разі коли рішення щодо проведення службового розслідування було прийнято на виконання припису Національного агентства посадова особа (орган), якій (якому) його адресовано, інформує Національне агентство стосовно висновків комісії про причини та умови, що призвели до вчинення корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону в інший спосіб, пропозицій щодо усунення зазначених причин та умов, а також стосовно вжитих заходів за результатами службового розслідування. За результатами службового розслідування особа, стосовно якої проведено службове розслідування, може бути притягнута до відповідальності згідно із законодавство Такі вимоги чинного законодавства при притягненні позивача до дисциплінарної відповідальності дотриманні не були, оскільки на всіх працівників, які допустили порушення при заповненні е-декларацій складено один акт службового розслідування, в якому в узагальнюючій формі зазначено порушення, які були допущені працівниками підприємства. Суть такого порушення щодо конкретного працівника, в тому числі і позивача [PERSON], в акті службового розслідування не зазначено. Водночас слід зазначити, що акт службового розслідування за своїм змістом в певній мірі є суперечливим. Так, в акті вказано, що порушення при заповненні е-декларацій, не є виключно виною працівників підприємства, певні відомості в е-деклараціях не відображено з поважних причин, проте, незважаючи на це, комісія рекомендує притягнути працівників до дисциплінарної відповідальності. Таке дає суду підстави для висновку, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, відбулося з порушенням вищезазначеного Порядку, а тому наказ директора державного підприємства "Тернопільське лісове господарство" про оголошення позивачу догани не відповідає вимогам закону і тому підлягає скасуванню. Крім цього, суд зазначає, що корупційне правопорушення - це діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність. Стаття 1 Закону України «Про запобігання корупції» дає визначення корупції, яка розуміється як використання особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов'язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті з цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов'язаних з ними можливостей. Як випливає із встановленого законом визначення, однією із ключових ознак корупції є умисел особи щодо одержання, прийняття, прийняття обіцянки чи пропозиції надання, а також надання, обіцянка чи пропозиція неправомірної вигоди, яка, в розумінні цього Закону означає грошові кошти або інше майно, переваги, пільги, послуги, нематеріальні активи, будь-які інші вигоди нематеріального чи негрошового характеру, які обіцяють, пропонують, надають або одержують без законних на те підстав. Таким чином, обов'язковою ознакою суб'єктивної сторони корупційного правопорушення є мета особи щодо одержання або надання вигоди без законних підстав. Так, позивачем [PERSON] при заповненні електронної декларації була допущена помилка через неправильне розуміння використовуваної у декларації термінології і така помилка не досягає рівня корупційного правопорушення. Таким чином, враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що в діянні [PERSON] щодо помилкового зазначення в електронній декларації джерела доходу немає складу корупційного або пов'язаного з корупцією правопорушення, при притягненні його до дисциплінарної відповідальності відповідачем допущено порушення визначеного чинним законодавством Порядку, а тому позовні вимоги позивача є обґрунтованими і підлягають задоволенню. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України з відповідача в користь позивача слід стягнути 2 560 гривень понесених ним процесуальних витрат по сплаті судового збору.

Outcome: approved