Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-06 00:00:00

Звернувшись до суду із позовом, позивач посилається на те, що 07.09.2017 при перевірці уповноваженими працівниками ПрАТ «Київобленерго»-Таращанського РП об`єкту, розташованого за місцем проживання відповідача, виявлено порушення правил користування електричною енергією у вигляді пошкодження приладів обліку, про що було складено акт № К 034739, який був складений того ж дня у присутності трьох представників позивача, за участю свідка-працівника ЖЕПу та відповідачки, яка відмовилася надавати пояснення та підписувати вищевказаний акт. 29.09.2017 комісією з розгляду актів прийнято рішення (протокол № 0169) про визначення та нарахування вартості обсягу не облікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем Правил КЕЕН, яка відповідно до Методики, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562, складає 38377.51 грн. і яку, власне, позивач просить стягнути на свою користь з відповідача у справі. Також зазначає, що протокол разом з рахунком величини вартості та розрахункові документи для оплати недорахованої електроенергії та збитків надіслано відповідачу поштою. Проводити оплату електроенергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією відповідач відмовилася. У судовому засіданні представник позивача Матинченко Н.М. позов підтримала за викладених у ньому та у відповіді на відзив обставин і підстав та додатково показала, що 07.09.2017 під час перевірки уповноваженими працівниками ПрАТ "Київобленерго" - Таращанського РП у відповідності до п. 37 Правил проводилась перевірка обєкту відповідача по [ADDRESS] було виявлено порушення п. 42, п. 48 Правил що проявилося у: 1)пошкодженні приладів обліку, а саме: заклинений розрахунковий механізм- диск обертається, але цифри не перекидаються; 2)зміні фазування лічильника - фазний провід заходить у третю клему; 3)ввідний провід має з`єднання (скрутки) між РУ сходових клітин та електролічильником, що суперечить акту збереження, складеному раніше та підписано споживачем. На місці проведення перевірки було складено акт про порушення № К 034739 у присутності трьох працівників ПрАТ "Київобленерго" за участю свідка. Факт порушення зафіксовано в графічній схемі, яка відображена в акті про порушення та на фото, що містяться у матеріалах справи. Лічильник було демонтовано, запаковано у пакет та опломбовано в присутності споживача. Відповідач відмовлялася підписувати всі документи, які їй пропонувалися до підпису в тому числі і акт про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб, тому вона не може стверджувати що їй не пропонували його підписати. На засідання комісії по розгляду акту позивач зявилася. Наразі, на її прохання останнє було відкладено на 29.09.2019 і про що вона була повідомлена, проте у визначений день не зявилася. 29.09.2017 комісією Таращанського РП з розгляду актів про порушення ПКЕЕН без присутності позивача було підтверджено факт виявленого порушення та прийнято рішення про нарахування суми збитків. Не погодившись із рішенням комісії, споживач оскаржила його до суду. Рішенням Таращанського районного суду Київської області від 28.02.2019, яке набрало законної сили, у справі № 379/1385/17 за позовом [PERSON] до ПрАТ "Київобленерго" про визнання протоколу №0169 засідання комісії Таращанського РП ПрАТ «Київобленерго» по розгляду акту К034739 недійсним та скасування рішення комісії Таращанського РП ПрАТ «Київобленерго», оформленого протоколом № 0169 від 29.09.2017 у задоволенні позовних вимог [PERSON] відмовлено у звязку із обранням неналежного способу захисту цивільних прав та інтересів. Поряд з тим судом встановлено, що акт складено правомірно у відповідності до Правил, Товариством доведено факт порушення ПКЕЕН, наявність розкрадання електричної енергії, та надано достатньо доказів вини споживача. Також вказаним рішенням суду було встановлено, що 11.01.2010 з [PERSON] було укладено додаткову угоду по договору про постачання електричної енергії про передачу на відповідне збереження приладу обліку та пломб, встановлених на ньому та нею підписано. Відповідач не визнає цього факту, проте сторона позивача заявляти клопотання про призначення почеркозначої експретизи наміру не має. За умовами угоди (п. 4) споживач зобов`язується забезпечити збереження елементів обліку та цілісність пломб, встановлених на ньому, цілісність ізоляції ізольованого ввідного проводу перед лічильником, незмінність фазування лічильника, трансформаторів струму, не порушувати кріплення лічильника та щитка, відповідність електроустановки будинку (та інших споруд) споживача симогам Правил Улаштування електроустановок. Відповідно до п.п. 2.3 п. 2 та п. 3 цієї угоди перед лічильником існує ділянка ізольовано проводу, яку візуально обстежити не можливо, у зв`язку з прихованим способом прокладки. Споживач підтверджує відсутність порушення ізоляції (розрізи, проколи, дефекти ізоляції, зєднання, скрутки, спайки, інше) ізольованого проводу (кабелю) перед лічильником, прокладеного як відкритим, так і прихованим способом, а також те, що перед лічильником прихованих відгалужень електропроводки не існує. Окрім того, рішенням також встановлено, що [PERSON] є власником квартири та споживачем електроенергії тому інші власники квартири не встановлювалися. Під час розгляду справи № 379/1385/17 в м. Тараща судом був оглянутий прилад обліку, та були оглянуті показники лічильника. Прилад обліку під час огляду залишався бути в опломбованому пакеті. Номер пломби, якою був опломбований пакет із лічильником зазначений у акті про порушення у п. 9 та в акті про передачу на відповідальне збергіання приладу обліку та пломб встановлених на ньому № 501570. Прилад обліку знімався із показником 4380, про що також зазначено у вказаних документах. Згідно бази даних позивача на протязі трьох останніх років до дати виявлення порушення ні контрольний огляд, ні технічна перевірка приладу обліку у квартирі відповідача не проводилась, оскільки останній розміщений у квартирі споживача і у позивача до нього обмежений доступ. За адресою місця проживання відповідача показники лічильника знімав кур`єр, який працює на підставі договору цивільно-правового характеру. Показники знімаються без оформлення акту контрольного огляду лічильника та заносяться у таблицю яка містить прізвища споживачів та їх адреси, на паперовому носії, із якої інформація заноситься у базу даних . Факт пошкодження приладу обліку був встановлений працівниками позивача, які на місці огляду провели технічні перевірку, а саме: давали на лічильник напругу при цьому диск крутився, але цифри не перекидались, тобто спожита електроенергія не обліковувалась. Це відбувалася у присутності трьох працівників позивача, свідка, також було продемонстровано відповідачу. Вказаний факт був встановлений працівниками, які мають електротехнічну освіту, а саме: електромонтером, заступником начальника та майстром районного підрозділу. Вважає їх знання достатніми, щоб встановити факт пошкодження приладу обліку. Зазначає, що згода споживача на проведення експертизи лічильника є обовязковою. Відповідачу пропонувалося направити лічильник на експертизу проте вона відмовилася, про що свідчить складений у довільній формі акт відмови від відпису від 07.09.2017 також запис, який міститься протоколі засідання від 27.09.2017 № 0168 у про те, що споживач просить не направляти прилад обліку на експертизу. Згідно вимог Правил, якщо споживач відмовляється від проведення експретизи, то підприємство нараховує збитки без її проведення. Позивач вважає правильними те, що при обрахуванні суми збитків було застосовано п. 3.1.3 Методики без проведення експертизи, оскільки в акті про порушення міститься три порушення, окрім заклиненого розрахункового механізму є ще і інші дії споживача, а саме: порушення ввідного кабелю та зміна фазування приладів обліку. Пошкодження ввідного кабелю саме по собі вказує про позаоблікове споживання електроенергії оскільки, споживач у місці зєднання має можливість самовільного підключення та споживати поза приладом обліку електроенергію. Таке позаоблікове під`єднання було виявлено а саме: наявність скрутки є порушенням п. 1.5.32, 1.5.33 Правил облаштування електропроводок, в тім, що електропроводка до лічильника має відповідати правилам улаштування електроустановок, в електропроводці до лічильника заборонено виконувати зєднання. Наявність скрутки є підставою для проведення нарахування збитків. Сама скрутка є прихованою, знаходиться у квартирі споживача біля лічильникаі її виявили тільки при технічній перевірці. Дослідити наявність проводу, який іде від розпридільчої коробки із сходової клітини до самого лічильника можливо тільки шляхом технічної перевірки. Щоб виявити скрутку потрібно було провести демонтаж, зняти ящик у якому знаходися лічильник. Працівниками позивача знімалась вагонка/ щит, і досліджувався цей провід. Вважає, що обставина наявності прихованої скрутки встановлена рішенням Таращанського районного суду, в якому зазначено, що «із долучених до справи фотографій вбачається наявність пошкодженого тіла дошки вагонки, що безпосередньо контактує із розподільчою коробкою в якій знаходиться скрутка ввідного кабеля» та викладеними у рішенні свідченнями працівників. Скрутка була виявлена перед приладом обліку, що підтверджується фотографіями та схемою підключення, яка міститься у акті про порущення № К 034739 і її наявність дає можливість споживачу підключатись і споживати електроенергію. На схемі скрутка позначена літерами N,Ф і написом "зєднання в розпред коробці, пошкоджена ізоляція". На факт заклиненення розрахункового механізму вказує технічна перевірка яку вважає належним та допустимим доказом. Факт зміни фазування лічильника підтверджується технічною перевіркою, зазначеня порушення в акті та схемою підключення однофазного електролічильника, згідно якої зазначено як правильно повинно бути підключено, а також додаткова угода укладена у 2010 в якій вказано, що ввідний провід повинен бути підключений в першу клему, а згідно акту перевірки перший провід входить у третю клему. Стверджує, що на момент укладення додаткової угоди перевірялось правильність фазування, правильність піключення і цілісність ввідного кабеля та проводилась перевірка лічильника на це вказує сама додаткова угода про передачу на відповідальне збереження приладу оліку та пломб встановлених на ньому, оскільки згідно умов споживач підтвердив правильність фазування та цілісність електропровода. Інший документ на підтвердження вказаної обставини відсутній. Доводи відповідача про те, що вона ніякого втручання не проводила і що скрутка мала місце до набуття нею права валасності на квартиру, спростовуються пунктом 3 додаткової угоди в тім, що споживач підтверджує відсутність порушення ізоляції (розрізи, проколи, дефекти ізоляції, зєднання, скрутки, спайки, інше) ізольованого проводу (кабелю) перед лічильником, прокладеного як відкритим, так і прихованим способом, а також те, що перед лічильником прихованих відгалужень електропроводки не існує. Зазначає, що в даних речах пересічний громадянин може розумітися, а для здійснення порушення споживач може запросити фахівця. У споживача за договором теж є свої зобовязання, які повинні ним виконуватися. При розрахунку вартості необлікованої електроененргії не виключалась вартість спожитої оплаченої електроенергії, оскільки при даному виді порушення такі відрахуваня не проводяться. Згідно Методики вартість спожитої електроенергії вираховується у тому випадку коли виявлено самовільне підключення без порушення схеми обліку. Чи здійснювалася працівниками РП перевірка робочих приладів відповідача у її квартирі відповісти не може, оскільки при огляді не була присутня та й до розрахунку це відношення не має. Стверджує, що відповідач знала про дату і час проведення засідання комісії 29.09.2017 і це вона підтвердила своїми показами у даному судовому засіданні. Просила позов задовольнити. Відповідач у судовому засіданні позов не визнала та просила відмовити у його задоволенні. Додатково суду пояснила, що квартиру вона прийняла у спадок разом із скруткою, яка існує там дуже давно, скільки вона памятає. На рахунок ввідного кабелю вона не компетентна, не розуміє чи він був правильно підключений чи ні. Вона є медичним працівником і ніякої справи з електропроводкою не мала. Завжди проводила оплату за електроенергію, показники передавала не кожен місяць, а рідше, тому, що у квартирі не проживає та мало споживає електроенергії. Показники завжди були із наростаючим підсумком. Заперечення проти проведення експертизи позивачу вона не давала, навпаки самі працівники позивача повідомили їй що це для них буде дуже дорого і склали акт. Вона зявилася на зісіданя комісії 27.09.2017, але засідання не відбулося із вини позивача. 29.09.2019 на засідання комісії вона не зявилася, оскільки на роботі була перевірка, повідомити про причину своєї неявки у неї не було часу. 07.09.2017 представники РП перебували у неї в квартирі біля чотирьох годин підряд, коли прибув представник ЖЕПу, тоді зняли лічильник. Представник ЖЕКу побув у квартирі біля 15 хвилин. Коли знімали лічильник, то там щось тріщало, вона чула розмову між працівнками про те, що "обнулилось". Механізм у лічильнику старий і вважає що працівники РП самі його замкнули. Їй не пропонували підписувати документи про те, чи бажає вона, чи не бажає направляти лічильник на експертизу. Стверджує про те, що втручання у роботу лічильника з її боку не було. Додаткову угоду від 11.01.2010 вона не підписувала. Працівники позивача зняли та забрали старий лічильник, поклалив його у прозорий пакет та опечатали, але їй не пропонували підписувати. Замість старого поставили новий лічильник. Акт про порушення складався у її присутності електромонтером, заступником начальника і майстром. Вони пропонували підписати акт, але вона була з ним не згідна тому і не підписала. Скільки документів їй пропонували підписати вона не памятає, оскільки тоді була "психологічна атака", зазначає, що їй залишили акт про передачу на відповідальне зберігання приладу обліку та пломб встановлених на ньому, який вона також відмовилася підписувати. Стверджує, що існуюча скрутка не є прихованою, при огляді вагонки ніхто не знімав. За декілька днів до проведення огляду, 3 чи 4 вересня 2017 в телефонному режимі вона була повідомлена про те, що у працівників РП є необхідність оглянути лічильник у її квартирі. Вони погодили дату візиту і при відкритті квартири вона була впевнена, що у неї з лічильником і з мережею було все у порядку. Якщо були б якісь сумніви, вона б працівників РП до квартири не допустила. 27.09.2017 вона зявилася на засідання комісії, але воно не відбулося і їй повідомили, що про день та годину наступного засідання повідомлять пізніше, але згодом їй прийшов результат розгляду. Просила у задоволенні позову відмовити. Представник відповідача [PERSON] позов не визнала за викладених у відзиві на позов та запереченнях на відповідь на відзив обставин. Звернула увагу суду на те, що факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою. Враховуючи те, що відповідач не визнає такого факту, а експертиза приладу обліку, як того вимагають Правила позивачем не була проведена, тому розрахунок не може бути застосований. Просила у задоволені позову відмовити. Скрутка не була прихованою, а була явна видима, для будь якого ока, її міг побачити контролер, який знімав покази лічильника, це був вирізаний у вагонці отвір. У задоволенні позову просила відмовити. Заслухавши пояснення представника позивача, відповідача та її представника, зясувавши обставини справи, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно з вимогами ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Судом встановлено, що відповідачу належить на праві приватної спільної часткової власності 4/5 частини квартири [ADDRESS] , що підтверджується договором дарування 4/5 частини квартири від 30.05.2011, зареєстрованого в реєстрі за № 754, посвідченого приватним нотаріусом Таращанського районного нотаріального округу Швець С.П. та витягом про державну реєстрацію прав № 30588549 від 12.07.2011 (а.с. 73, 74). На імя відповідача був відкритий особовий рахунок [NUMBER] , відповідно відповідач була побутовим споживачем електроенергії, яка подавалась до вказаної квартири. 07.09.2017 за місцем проживання відповідача та у присутності останньої уповноваженими працівниками Таращанського РП було проведено перевірку дотримання нею правил користування електричною енергією. За результатами перевірки складено акт пропорушення № К 034739, в якому зафіксовані порушення Правил, а саме: "пошкодження приладів обліку (заклинений розрахунковий механізм, диск обертається, але цифри не перекидаються). Замінено фазування лічильника. Фазний провід заходить у третю клему, ввідний провід має з`єднання (скрутки) між РУ сходових клітин та електролічильником, що суперечить акту збереження, складеному раніше та підписано споживачем". Акт підписано трьома представниками енергопостачальника, та свідком. Відповідач від підпису акту відмовилася, про що був складений акт відмови від підпису (а.с. 18, 32). Працівниками електропостачальника 07.09.2017 було складено висновок технічної перевірки розрахункового засобу обліку електричної енергії № 206059 (а.с.17), згідно якого демонтований електролічильник пошкоджено, а саме: заклинено розрахунковий механізм. Цього ж дня у відповідача було вилучено СО-2 електричний лічильник індукційний механічний, серійний № 5691391, 1960 року випуску з метою експертного дослідження на предмет втручання у прилад обліку, про що було складено протокол вилучення від 07.09.2017. Згідно протоколу технічний стан лічильника був слідуючий: «лічильний механізм перекошений, лічильник не працює, є ознаки пошкодження пломби Держповірки, покази лічильника 4380". Вилучений об`єкт було упаковано в пакет та захищено від зовнішнього впливу однією пломбою № С38886721. Від підпису протоколу вилучення лічильника відповідач відмовилася (а.с.33). Замість вилученого лічильника працівниками електропостачальника було поставлено новий, про що у присутності відповідача було складено акт № 501570 про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на нього від 07.09.2017, від підпису якого відповідач також відмовилася (а.с. 34). Разом з тим, судом встановлено, що експертиза лічильника на предмет втручання у його роботу з боку відповідачки енергопостачальником проведена не була. 27.09.2017 відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення у присутності споживача, за результатами якого складено протокол № 0168 (а.с. 35). У графі "пояснення, пропозиції споживача щодо порушення" протоколу зазначено, що споживач просить перенести засідання комісії на 29.09.2017 для надання часу оформити такий на постачання електроенергії, просить не направляти електролічильник на додаткову експертизу. Також у протоколі зазначено, що від підпису в останньому відповідач відмовилася (а.с. 35). На повторне засідання комісії енергопостачальника, яке відбувалося 29.09.2017 і про яке відповідачу було достеменно відомо, що вона підтвердила у судовому засіданні, остання не з`явилася. Комісією було встановлено вину відповідача у вчиненні порушень Правил користування електроенергією, що було винесено рішення, оформлено протоколом № 0169 засідання комісії по розгляду акту № К 034739 від 07.09.2017, яким було визначено величину розрахункового добового споживання згідно п. 48 Правил та п. 3.1.3 Методики за 3 роки (1097днів) з 07.09.2014 по 07.09.2017 по тарифах, що діяли протягом періоду порушення. Вартість необлікованої електричної енергії склала 38 377.51 грн. Зі змісту протоколу засідання комісії також встановлено, що у графі "правопорушення вчинене (прихованим/відкритим) способом" стоїть прочерк. Вказаний протокол разом з рахунком величини вартості та з розрахунковими документами для оплати недорахованої електроенергії та збитків надіслано відповідачу поштою 04.10.2017 (а.с.36-38). Повідомлення про оплату по акту порушення № К 034739 від 07.09.2017 за жовтень 2017 відповідачем залишено поза увагою. Не погодившись з рішенням комісії від 29.09.2017, відповідач звернулася до Таращанського районного суду Київської області з позовом до ПрАТ "Київобленерго" про визнання недійсним протоколу № 0169 від 29.09.2017 засідання комісії Таращанського РП ПрАТ «Київобленерго» та скасування рішення комісії по розгляду акту про порушення № К 034739 від 07.09.2017. 28.02.2019 рішенням Таращанського районного суду Київської області у справі № 379/1385/17 за позовом [PERSON] до ПрАТ "Київобленерго" про визнання протоколу №0169 засідання комісії Таращанського РП ПрАТ «Київобленерго» по розгляду акту К034739 недійсним та скасування рішення комісії Таращанського РП ПрАТ «Київобленерго», оформленого протоколом № 0169 від 29.09.2017, яке набрало законної сили, [PERSON] відмовлено у задоволенні позову у звязку із обранням неналежного способу захисту цивільних прав та інтересів. (а.с. 9-15). Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Аналогічні положення містяться у ст. 19 ЦК України, за якими суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. За вимогами ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до положень статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст.83 ЦК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Під час розгляду цієї цивільної справи судом були створені всі умови для реалізації прав та виконання обов`язків учасниками судового розгляду, у тому числі й в частині подання ними доказів та заяви клопотань. Судом встановлено між сторонами спору виникли правовідносини у сфері постачання та споживання електроенергії, які регулюються статтею 714 ЦК України, Законом «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 06.07.1999 (надалі ПКЕЕН), Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок розкрадання електричної енергії, затвердженим постановою Кабінету міністрів України № 122 від 08.02.2006, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 (далі Методика), чинними на час виникнення спірних правовідносин. Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією згідно із законодавством України. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. Статтею 27 зазначеного Закону України встановлено відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику, визначено, що правопорушеннями в електроенергетиці, серед іншого є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; порушення правил користування енергією. Відповідно до п. 42 Правил побутовий споживач електричної енергії, серед іншого, зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об`єкті побутового споживача;невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку. Відповідно до п. 48 Правил побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку Відповідно до п. п. 3.1.3 Методики, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатору тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об`єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів). Факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою. У разі визнання споживачем факту втручання в роботу приладів обліку, факту зумисного пошкодження пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи тавр про повірку приладів обліку (у разі встановлення таких пломб та зазначення їх в акті про збереження пломб), складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, який підтверджує факт установлення і передачу на збереження приладів обліку і пломб), факту зумисного пошкодження приладів обліку, про що окремо зазначається в акті про порушення, підтвердження експертизою зазначених порушень ПКЕЕН необовязкове. До отримання енергопостачальником результатів експертизи (у визначених цією Методикою випадках) ця Методика не застосовується. Відповідно до п.п. «а» п. 3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за кількістю днів: у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. За положеннями частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною першою статті 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. (частина перша статті 77 ЦПК України) Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. (частин друга статті 78 ЦПК України) Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідальність особи у вигляді обовязку відшкодувати завдані збитки наступає лише за наявності в сукупності певних умов, які разом утворюють склад правопорушення, а саме: противоправної поведінки, шкоди, причинного звязку між поведінкою і шкодою, вини. Згідно акту № К 034739 від 07.09.2017 відповідачу ставиться у провину те, що нею пошкоджено прилади обліку: заклинено розрахунковий механізм, диск обертається, але цифри не перекидаються; змінено фазування лічильника - фазний провід заходить у третю клему, а також наявність з`єднання (прихованої скрутки) на ввідному проводі між РУ сходових клітин та електролічильником. Відповідачка у присутності позивача не визнала виявлених фактів порушення в тому числі і факту втручання в роботу електролічильника. Разом з тим, на підтвердження факту втручання споживача в роботу приладу обліку чи факту пошкодження приладів обліку енергопостачальником експертиза проведена не була. Зазначена у Акті № 206059 технічної повірки розрахункового засобу обліку електричної енергії 220/380 В від 07.09.2017 (а.с. 17) обставина "заклинення" його розрахункового механізму, на переконання суду без дослідження приладу обліку експертом та зважаючи, що перевірка проводилася візуально та не було встановлено факт пошкодження пломб на приладі обліку на час проведення перевірки, не дає підстав вважати обєктивним такий висновок працівників позивача. Аналіз положень пункту 3.1 Методики вказує на те, що Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення в тому числі порушень ПКЕЕН: пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), а факт пошкодження споживачем приладу обліку або втручання у роботу приладу обліку у разі невизнання ним такого факту споживачем, в обов`язковому порядку має бути підтверджений експертизою. Аналогічні висновки міститься у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справах № 749/943/16-ц від 16.01.201, № 372/3554/16 від 12.08.2016, № 369/2762/16 від 09.07.2018. Заявляти клопотання про призначення такої експертизи представник позивача на пропозицію суду у судовому засіданні відмовилася, мотивуючи таку свою позицію достатністю доказів вини відповідача. Доводи сторони позивача в тім, що експертиза лічильника не проводилася у звязку із відмовою відповідачки від її проведення є безпідставними, з огляду на положення п. 3.1.3. Методики. Навіть якщо припустити, що відповідачка відмовилася від проведення експертизи, ніщо не звільняло позивача обов`язку довести сам факт порушення з боку споживача (шляхом проведення експертизи) та причинно-наслідкового зв`язку між порушенням і споживанням необлікованої електричної енергії (крадіжка електричної енергії). Окрім того, складені позивачем документи, яким є акт про порушення № К 034739 від 07.09.2017 (а.с.18), акт технічної перевірки розрахункового засобу обліку електричної енергії № 206059 від 07.09.2017 (а.с.17), протокол вилучення лічильника від 07.09.2017 (а.с.33), не містять відомостей про те, що на лічильнику були якісь видимі пошкодження. За встановлених обставин спору та викладеного слідує, що суду не було надано позивачем належних та допустимих доказів на підтвердження вказаної обставини. Натомість суд визнає неналежним доказом такої обставини наданий стороною позивача висновок технічної перевірки розрахункового засобу обліку електричної енергії № 206059 від 07.09.2017. Не містять матеріали справи і належних та допустимих доказів того, що саме відповідачем змінено фазування лічильника - фазний провід заходить у третю клему. Вказана обставина у суду сумнівів не викликає. Наразі, як встановлено судом, будь-яких видимих пошкоджень цілісності корпусу лічильника чи пломб на ньому на час перевірки встановлено не було, що виключало втручання у роботу приладу сторонніх осіб і в тому числі відповідача. Доказів того, що це могло бути вчинено без пошкодження цілісності корпусу лічильника та пломб на ньому, матеріали справи не містять. Не викликає у суду сумнівів і наявність скрутки на ввідному кабелі до лічильника у квартирі відповідача, яка має місце безпосередньо перед лічильником та знаходиться у розподільчому коробі. Разом з тим, як вбачається із фото (а.с. 22), остання є ізольованою і такою була на момент її виявлення. Доводи позивача в тім, що вона була прихованою, з огляду на фото та інші матеріали справи є сумнівними. Підключень до вказаної скрутки будь-яких струмоприймачів на час перевірки встановлено не було, а тому ця обставина сама по собі з огляду на положення п.3.1. Методики не надавала позивачу права для проведення нарахування відповідачеві обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕН. Такого свого висновку суд дійшов, враховуючи висновки Верховного суду, викладені ним у своїй Постанові від 27.11.2019 у справі № 311/2316/16-ц. Зважаючи, що відповідач набула у власність 4/5 частини квартири за договором дарування від 30.05.2011, що додаткова угода до договору про постачання електроенергії про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому (а.с.16) датована 11.01.2010 року, що відповідач не підтвердила у судовому засіданні наявність в останьому саме її підпису, у суду відсутні підстави не довіряти її поясненням у частині того, що скрутка існувала ще до набуття нею права власності на частину квартири. А якщо взяти до уваги, що вона не має елементарних знань у галузі електротехніки (за фахом є медичною сестрою), то суд погодужється з її доводами в тім, що вона не звертала уваги на наявну скрутку, не надавала їй ніякої оцінки і що останню могли бачити раніше працівники позивача при перевірці показників приладу обліку, які також ніколи не звертали на це її увагу. Не знайшли свого належного підтвердження в судовому засіданні і доводи позивача в тім, що скрутка була вчинена прихованим способом. Жоден складений позивачем на місці огляду 07.09.2017 документ не містить відомостей про те, що застосовувались будь-які спеціальні технічні засоби чи здійснювався частковий демонтаж будівельних конструкцій для виявлення місця самовільного підключення (скрутки). У протоколі засідання комісії від 29.09.2017 № 0169 у графі "правопорушення вчинене (прихованим/відкритим) способом" стоїть прочерк. Додані позивачем до позовної заяви фотографії фіксують пошкодження дошки вагонки, що безпосередньо контактує із розподільчою коробкою в якій знаходиться скрутка ввідного кабелю, але не вказує на проведення її демонтажу працівниками позивача 07.09.2017 під час проведення огляду. З приводу доводів представника позивача в тім, що у відповідності до ч.4 ст. 82 ЦПК України не підлягають доказуванню при розгляді даної справи, встановлені рішенням Таращанського районного суду Київської області від 28.02.2017 обставини, а саме: факт правомірності складення акту про порушення, факт порушення відповідачкою ПКЕЕН, наявність розкрадання електричної енергії, вина споживача, виявлення саме прихованої скрутки суд зазначає наступне. Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи, або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Тобто, за змістом ч. 1 ст. 82 ЦПК України учасники цивільного процесу звільненні від надання доказів на підтвердження обставин, які встановлені судом при розгляд іншої господарської, цивільної чи адміністративної справи. Натомість такі учасники мають право посилатися на зміст судового рішення у відповідних справах, що набрало законної сили, в якому відповідні обставини зазначені як установлені. Водночас, передбачене ч. 1 ст. 82 ЦПК України звільнення від доказування не має абсолютного характеру і не може сприйматися судами як неможливість спростування під час судового розгляду обставин, які зазначені у іншому судовому рішенні. Суди не повинні сприймати як обов`язкові висновки щодо фактичних обставин справи, наведені у чинних судових рішеннях. Преюдиціальність - обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набрало законної сили в одній справі для суду при розгляді іншої справи. Преюдицію утворюють виключно лише ті обставини, які безпосередньо досліджувалися і встановлювалися судом, що знайшло відображення у мотивувальній частині судового акта. Лише згадувані, але такі, що не одержали оцінку суду, обставини не можуть розглядатися як встановлені судом і не набувають властивості преюдиціальності. Аналогічна позиція знайшла своє відображення в п. 2.6 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 26.12.2011 № 18 «Про деякі питання практики застосування Господарського процесуального кодексу України судами першої інстанції» згідно якої преюдиціальне значення процесуальним законом надається саме обставинам, встановленим судовим рішенням (в тому числі в їх мотивувальних частинах), а не правовій оцінці таких обставин, здійсненій іншим судом. Для спростування преюдиційних обставин, передбачених ч. 1 ст. 82 ЦПК України, учасник процесу, який ці обставини заперечує, повинен надати суду належні та допустимі докази. Ці докази повинні бути оцінені судом у загальному порядку за правилами ЦПК України. Якщо суд дійде висновку про те, що обставини у справі, що розглядається, є інакшими, ніж установлені під час розгляду іншої господарської, цивільної або адміністративної спарви, то справу належить вирішити відповідно до тих обставин, які встановлені безпосередньо судом, який розглядає справу. Таким чином, суд під час розгляду конкретної справи на підставі встановлених ним обставин (у тому числі з урахуванням преюдиційних обставин) повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм. Судом було досліджено зміст рішення Таращанського районного суду Київської області від 28.02.2017 у цивільній справі № 379/1385/17. Предметом розгляду справи було визнання недійсним та скасування рішення оформленого протоколом № 0169 засідання комісії Таращанського РП ПрАТ «Київобленерго» по розгляду акту К034739. Мотивувальна частина рішення містить висновок про те, що «акт складено правомірно у відповідності до Правил, Товариством доведено факт порушення ПКЕЕН, наявність розкрадання електричної енергії, та надано достатньо доказів вини споживача» (абзац 9 рішення, а.с.14). Проте мотивувальна частина вказаного рішення не містить інформації про встановлені обставини, на підставі яких суд прийшов до такого висновку. Зокрема, судом не перевірялося, чому позивачем відповідно до вимог Методики не було проведено експертизи лічильника, чи мала місце прихована скрутка, не перевірялася правильність застосування п. 3.1, 3.3. Методики при проведенні розрахунку суми необлікованої електроенергії. Дійсно, мотивувальна частина рішення містить інформацію про те, що "фотографії, долучені відповідачем, фіксують саме наявність пошкоджень самого тіла дошки вагонки, що безпосередньо контактує з розподільчою коробкою, в якій знаходиться скрутка ввідного кабелю» (речення 2 абзац 3 рішення а.с.13), однак вона не містить відомостей про обставини, які підтверджують такі докази. Мотивувальна частина рішення містить виклад обставин, які були встановлені на підставі показів свідків (абзац 8 рішення а.с. 12 зворот), а саме: " [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , які були допитані судом в якості свідків, підтверджується те, що 07.09.2017 року ними було виявлено порушення Позивачем ПКЕЕН, зокрема, здійснення ним безоблікового споживання електричної енергії шляхом пошкодження приладу обліку, а саме зупинений розрахунковий механізм, зміни фазування лічильника, наявності скрутки між сходовою клітиною та електролічильником. Зазначене порушення було продемонстровано Позивачу, про що був складений відповідний акт, який вони, як представники енергопостачальника та свідок - майстер ЖЕП [PERSON] підписали, позивач відмовилася від надання пояснень та підпису. Було зроблено фотознімки порушення." Однак не встановлено обставину того, що саме ними 07.09.2017 проводився демонтаж вагонки. За викладеного, вказане рішення суду у цивільній справі № 379/1385/17 не може вважатись преюдиційним при розгляді даної справи. Підсумовуючи викладене, оцінюючи за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні кожного отриманого у справі доказу зокрема та належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов необгрунтований, а тому задоволенню не підлягає. При цьому суд враховує усталену практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово відзначав, що рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторін (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain, серія A, № 303-A, §§ 29-30)). Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Понесені позивачем по справі судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1921.00 грн. у звязку з відмовою у позові у відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України відшкодуванню не підлягають.

Outcome: dismissed