Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-09 00:00:00

Позивач - Кредитна спілка «ОЩАД КАСА» звернувся у Придніпровський районний суд м.\~Черкаси з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості. Свої позовні вимоги обгрунтовує тим, що 07.10.2016 до Кредитної спілки «ОЩАД КАСА» звернулась [PERSON] із заявою на вступ до кредитної спілки. На засіданні правління кредитної спілки протокол №\~170 від 15.10.2016, протокол №166 засідання КС «ОЩАД КАСА» від 15.10.2016 на підставі рішення спостережної ради КС про делегування правлінню повноважень, заяву на вступ розглянуто та прийнято рішення про прийом [PERSON] у члени КС\~«ОЩАД КАСА». 15.10.2016 [PERSON] сплатила вступний внесок та обов`язковий пайовий внесок, що підтверджується прибутковим касовим ордером №395/4, №394/4 від 15.10.2016. Таким чином, на підставі ст. 10, ч. 2. ст. 16 Закону України «Про кредитні спілки», [PERSON] набула членства у КС «ОЩАД КАСА». Також позивач вказує, що 15.10.2016 [PERSON] подала до позивача заяву про надання кредиту. 15.10.2016 кредитний комітет прийняв рішення про надання кредиту члену кредитної спілки [PERSON] (протокол № 214 від 15.10.2016). Крім того, 15.10.2016 позивач, в особі голови правління Гогендорф Ірини Ярославівни, та [PERSON] уклали кредитний договір №\~ОК-4/0127/16/8/1, відповідно до п. 1.1 якого позивач зобов`язався надати [PERSON] кредит у сумі 5500,00\~грн. Згідно з п. 1.5 Договору кредит надається Позичальнику у національній валюті України після підписання даного договору готівкою у касі Кредитодавця або шляхом безготівкового перерахування коштів на рахунок, вказаний відповідачем у заяві. Позивач виконав умови Договору та надав [PERSON] кредит у сумі 5 500,00 грн., а остання його отримала, що підтверджується видатковим касовим чеком № 0002727 0000126 від 15.10.2016. Кредит надано члену КС на умовах зворотності, платності, строковості, забезпеченості та цільового використання на підставі Параграфу 1 та 2 Глави 71 ЦКУ, ст. 21 Закону України «Про кредитні спілки», п.п. 5.1. Статуту Кредитної спілки. Відповідно до п.п. 9 п. 2.2.2 Договору, [PERSON] зобов`язалася проводити сплату нарахованих процентів і погашення частини кредиту не пізніше 20-го числа кожного місяця, а також сумами, не меншими, ніж вказані в Таблиці 1, яка міститься у п. 3.1 Договору. Згідно з п. 3.3 Договору, обчислення строку користування кредитом та нарахування процентів за Договором здійснюється за фактичну кількість календарних днів користування кредитом з розрахунку 60% річних по Договору. При цьому, проценти за користування кредитом нараховуються з наступного дня після надання кредиту позичальнику (списання відповідної суми з рахунку позивача або видачі готівкою) до дня повного погашення заборгованості за кредитом (зарахування на рахунок позивача або внесення в касу позивача) включно. На виконання умов п. 2.2.2 Договору [PERSON] було здійснено дев`ять платежів: 28.11.2016 на суму 500,00\~грн. (кредит - 90,55\~грн., проценти - 397,81\~грн., пеня - 11,64 грн.), 20.12.2016 на суму 500,00\~грн. (кредит - 292,28 грн., проценти - 195,63\~грн., пеня - 12,09 грн.), 19.01.2017 на суму 500,00\~грн. (кредит - 247,65 грн., проценти - 252,35 грн.), 25.01.2017 на суму 300,00\~грн. (кредит\~- 251,98\~грн., проценти - 48,02 грн.), 09.03.2017 на суму 800,00\~грн. (кредит - 473,61\~грн., відсотки\~- 326,39\~грн.), 23.05.2017 на суму 500,00\~грн. (відсотки - 494,47грн., пеня - 5,53 грн.), 26.05.2017 на суму 500,00\~грн. (кредит - 457,60\~грн., проценти - 36,87\~грн., пеня - 5,53\~грн.), 14.08.2017 на суму 1000,00\~грн. (кредит - 443,97грн., проценти - 484,77\~грн., пеня - 71,26 грн.), 11.09.2017 на суму 500,00\~грн. (кредит - 320,24\~грн., проценти - 149,24\~грн., пеня - 30,52 грн.), про що вказано у Розрахунку нарахування процентів та штрафних санкцій. [PERSON] порушила умови п.п. 2 пункту 2.2.2 Договору у частині своєчасного погашення кредиту та сплати нарахованих процентів. У позовній заяві також зазначено, що позивач звертався до відповідачів з листами №\~146/18, 142/18, 143/18 від 22.05.2018 про оплату заборгованості та попереджав про наслідки невиконання умов кредитного договору, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення відповідачу. Між тим, станом на 07.11.2019 зобов`язання не виконані і заборгованість не погашена. З розрахунку сум, що стягуються, станом на 07.11.2019 заборгованість [PERSON] перед позивачем складає 25832,63 грн., з яких: 19130,17\~грн.\~- нарахована за період з 28.11.2016 по 07.11.2019 сума пені; 3780,34 грн.\~- несплачена станом на 07.11.2019 сума процентів; 2922,12\~грн. - заборгованість по сплаті основної суми кредиту. Відповідно до частини першої статті 1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Пунктом 6.1 Договору визначено, що його сторони за не виконання чи неналежне виконання зобов`язань за вказаним договором несуть відповідальність згідно чинного законодавства України. Відповідно до п. 3.5 Договору виконання зобов`язання [PERSON] забезпечується неустойкою, а саме пенею. З огляду на те, що у [PERSON] існує заборгованість по поверненню кредиту та сплаті процентів, яка виникла у силу того, що відповідач допустила затримку здійснення повернення кредиту та сплату процентів, більш ніж на один місяць, чого вона була зобов`язана не допускати згідно з п.п.\~2 п.п.\~3 п.\~2.2.2 Договору, позивач вважає, що [PERSON] порушила умови Договору, а отже порушила зобов`язання. У силу умов п.п. 3 п. 2.1.1 Договору, Кредитодавець позивач вважає, що має право вимагати від [PERSON] дострокового повернення кредиту та сплати відсотків, зокрема, у разі затримання сплати частини кредиту та/або процентів більш як на один календарний місяць. Сплата [PERSON] неустойки у вигляді пені за порушення зобов`язання, передбачена п.п.\~3.5 Договору, в якому зазначено, що у випадку прострочення [PERSON] термінів платежів, зазначених у Таблиці 1, позивач має право стягувати з [PERSON] пеню у розмірі 1\~% від простроченої заборгованості по сплаті основної суми кредиту за кожний день прострочення платежів. Таким чином, відповідачу необхідно сплатити позивачу також і неустойку у вигляді пені за порушення зобов`язання, передбаченого Договором, у розмірі 19130,17\~грн. Таким чином, [PERSON] також має виконати перед позивачем передбачені Договором зобов`язання по поверненню частини кредиту та по сплаті процентів в натурі. Також вказує, що 15.10.2016 між позивачем, [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] було укладено договір поруки за №\~ОК-4/0127/16/8/1, відповідно до п.\~1.1 якого, Поручитель зобов`язувався солідарно з відповідачем відповідати перед позивачем за виконання зобов`язань відповідачем за Договором. Відповідно до п.2.1 Договору поруки Поручитель відповідає перед позивачем у тому ж обсязі, що і відповідач за повернення кредиту, сплату відсотків, можливих штрафних санкцій та відшкодування збитків. До того ж, Договором поруки субсидіарної відповідальності Поручителя не передбачено. Таким чином, за не виконання відповідачем його зобов`язань за Договором, Поручителі несуть солідарну відповідальність з відповідачем перед позивачем щодо зобов`язань відповідача за Договором. Враховуючи зазначені вище обставини, позивач просить суд стягнути з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на користь Кредитної спілки «ОЩАД КАСА» заборгованість у розмірі 25832,63 грн.: по сплаті основної суми кредиту за кредитним договором №\~ОК-4/0127/16/8/1 від 15.10.2016 у розмірі 2922,12 грн.; сума несплачених процентів відповідно до умов кредитного договору за №\~ОК- 4/0127/16/8/1 від 15.10.2016, станом на 07.11.2019 у розмірі 3780,34\~грн.; сума нарахованої пені за прострочення виконання умов кредитного договору №\~ОК-4/0127/16/8/1 від 15.10.2016 за період з 28.11.2016 по 07.11.2019 у розмірі 19130,17\~грн. Крім того, просить стягнути з відповідача на користь Кредитної спілки «ОЩАД КАСА» судовий збір у розмірі 1921,00 грн. та суму понесених витрат на правову допомогу у розмірі 3200,00 грн. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.11.2019, суддя Придніпровського районного суду м.\~Черкаси Позарецька Світлана Михайлівна, у результаті автоматизованого розподілу судової справи між суддями, визначена для розгляду судової справи №\~711/9015/19 (а.с. 41). Ухвалою суду від 14.01.2020, після усунення недоліків, позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження по справі та призначено її до судового розгляду у відкритому судовому засіданні. Дана цивільна справа визнана судом малозначною і розглядається у порядку спрощеного позовного провадження із викликом сторін. Крім того, сторонам встановлено строк для подачі заяв по суті справи. До того ж, сторони заперечень щодо такого порядку розгляду справи не надали (а.с.\~67). У судове засідання представник позивача Кредитної спілки «ОЩАД КАСА» не з`явився, хоча про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку. 04.03.2020 на адресу суду надійшла заява голови правління Кредитної спілки «ОЩАД КАСА» Гогендорф\~І.Я. від 04.03.2020 №\~136/20 про розгляд справи без участі представника. Позовні вимоги підтримала та просила задовольнити у повному обсязі. У судовому засіданні відповідачка [PERSON] позов визнала частково, зокрема ту обставину, що у неї дійсно існує заборгованість по тілу кредиту. Також пояснила, що вона отримала в КС\~«ОЩАД КАСА» кредит у розмірі 5500,00 грн., але вчасно і у повному обсязі цю суму не повернула, оскільки у неї відсутні кошти, і заробити їх вона не має можливості. Вона і на сьогоднішній день є членом КС\~«ОЩАД КАСА». Крім того, зазначила, що для забезпечення належного виконання Кредитного договору був укладений Договір поруки, але поручителі також не погасили заборгованість, яка утворилася перед КС\~«ОЩАД КАСА». До того ж, просила відмовити позивачу у задоволенні вимог щодо стягнення суми витрат, понесених на правничу допомогу, оскільки правнича допомога була надана позивачу ФОП, а не професійним адвокатом, так як це визначено законодавством. Таким чином, погодилася сплатити на користь позивача борг у розмірі 3800,00 грн. Відзив на позов не подано. У судовому засіданні відповідачка [PERSON] не визнала позовні вимоги, оскільки КС\~«ОЩАД КАСА» нечесно веде свою діяльність по відношенню до позичальників. Крім того, зазначила, що рішенням Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 03.03.2020 по справі №\~709/2093/19 стягнуто солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на користь КС «ОЩАД КАСА» заборгованість у розмірі 16889,70 грн., але за іншим кредитним договором. Також, просила відмовити позивачу у задоволенні вимог щодо стягнення суми витрат, понесених на правничу допомогу, оскільки правнича допомога була надана позивачу ФОП, а не професійним адвокатом. До того ж, пояснила, що заборгованість вона, як поручитель, не погашала, оскільки є пенсіонером і взагалі кошти для погашення заборгованості у неї відсутні. Кредитний договір та Договір поруки вони не оспорювали і нею він підписаний. На думку відповідача, КС їх обманула. Відзив на позов не подано. У судове засідання відповідач [PERSON] не з`явився, не повідомивши суд про причину неявки, хоча про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся неодноразово у встановленому законом порядку. Відзив на позов не подано. Враховуючи думку представниці позивача, заслухавши доводи відповідачів, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи в їх сукупності, всебічно, повно та об`єктивно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено у судовому засіданні, організаційні, правові та економічні засади створення та діяльності кредитних спілок, їх об`єднань, права та обов`язки членів кредитних спілок та їх об`єднань визначені Законом України "Про кредитні спілки". Так, відповідно до частини 1\~статті 1 Закону України "Про кредитні спілки"\~кредитна спілка\~- це неприбуткова організація, заснована фізичними особами, професійними спілками, їх об`єднаннями на кооперативних засадах з метою задоволення потреб її членів у взаємному кредитуванні та наданні фінансових послуг за рахунок об`єднаних грошових внесків членів кредитної спілки. Згідно з ч.ч. 3, 5 статті 10 Закону України "Про кредитні спілки" прийняття до кредитної спілки та виключення з її складу провадяться на підставі письмової заяви особи за рішенням спостережної ради кредитної спілки, крім випадків припинення членства у зв`язку із смертю особи або виключенням члена за рішенням загальних зборів у разі порушення ним статуту кредитної спілки. Членство у кредитній спілці настає з дня сплати особою вступного та обов`язкового пайового внесків у порядку, передбаченому статутом кредитної спілки. У першу чергу сплачується вступний внесок. У разі, коли вступний та обов`язковий пайовий внески сплачено у різні дні, першим днем членства вважається день сплати обов`язкового пайового внеску. Так, встановлено, що 07.10.2016 [PERSON] особисто звернулася до КС\~"ОЩАД КАСА" із заявою про прийняття її у члени кредитної спілки, сплатила обов`язкові внески та у цей же день уклала кредитний договір №\~ОК-4/0127/16/8/1 саме як член спілки, за умовами якого остання отримала кредит у розмірі 5500,00 грн., на умовах строковості, зворотності, цільового характеру використання, платності та забезпеченості у відповідності до умов цього Договору, зі сплатою 60\~% річних, строком до 15.04.2018 (а.с. 10, 14, 15, 17, 18). Відповідно до видаткового чеку від 15.10.2016 № 0002727 0000126, [PERSON] отримала від КС «ОЩАД КАСА» кошти у розмірі 5500,00 грн. (а.с.\~21). Підпунктом 9 п. 2.2.2. Договору визначено, що позичальник зобов`язаний проводити сплату нарахованих відсотків і погашення частини кредиту щомісяця не пізніше 20 (двадцятого) числа вказаного в графіку повернення основної суми кредиту та погашення процентів за ним, а також сумами, не меншими, ніж вказані у Таблиці 1. У випадку, якщо чергова дата сплати відсотків за користування кредитом і повернення частини кредиту припадає на вихідні або святкові дні, позичальник зобов`язаний зробити оплату не пізніше останнього робочого дня, що передує дню сплати. Згідно з п. 3.3 Договору, обчислення строку користування кредитом та нарахування процентів за цим Договором здійснюється за фактичну кількість календарних днів користування кредитом з розрахунку 60% річних. Тип процентної ставки фіксований. При цьому, проценти за користування кредитом нараховуються у відсотках від суми кредиту з наступного дня після надання кредиту позичальнику (списання відповідної суми з рахунку кредитодавця або видачі готівкою) до дня повного погашення заборгованості за кредитом (зарахування на рахунок кредитодавця або внесення в касу кредитодавця готівкою) включно. Нарахування і сплата процентів проводиться на залишок заборгованості за кредитом. Як вбачається з розрахунку нарахованих процентів та штрафних санкцій по кредитному договору №\~ОК-4/0127/16/8/1, [PERSON] було здійснено дев`ять платежів: 28.11.2016 на суму 500,00\~грн. (кредит - 90,55\~грн., проценти - 397,81\~грн., пеня - 11,64 грн.), 20.12.2016 на суму 500,00\~грн. (кредит - 292,28 грн., проценти - 195,63\~грн., пеня - 12,09 грн.), 19.01.2017 на суму 500,00\~грн. (кредит - 247,65 грн., проценти - 252,35 грн.), 25.01.2017 на суму 300,00\~грн. (кредит\~- 251,98\~грн., проценти - 48,02 грн.), 09.03.2017 на суму 800,00\~грн. (кредит - 473,61\~грн., відсотки\~- 326,39\~грн.), 23.05.2017 на суму 500,00\~грн. (відсотки - 494,47грн., пеня - 5,53 грн.), 26.05.2017 на суму 500,00\~грн. (кредит - 457,60\~грн., проценти - 36,87\~грн., пеня\~- 5,53\~грн.), 14.08.2017 на суму 1000,00\~грн. (кредит - 443,97грн., проценти - 484,77\~грн., пеня - 71,26\~грн.), 11.09.2017 на суму 500,00\~грн. (кредит - 320,24\~грн., проценти - 149,24\~грн., пеня - 30,52 грн.). Відповідно до п.п. 3 п. 2.1.1. Договору, Кредитодавець має право вимагати від Позичальника дострокового повернення кредиту та сплати процентів, а також інших платежів по кредиту (неустойка, проценти та інфляційні нарахування, що передбачені ст. 625 ЦКУ) у разі, зокрема затримання сплати частини кредиту та/або процентів більш як на один календарний місяць, кредитодавець має право вимагати від позичальника дострокового повернення кредиту та сплати відсотків. Крім того, умовами Договору (п. 3.5.) передбачено, що у випадку прострочення Позичальником термінів платежів, зазначених у Таблиці 1, Кредитодавець має право стягувати з Позичальника пеню за кожен день прострочення у розмірі 1\~% від простроченої заборгованості по сплаті кредиту. Таким чином, підписавши кредитний договір №\~ОК-4/0127/16/8/1, відповідачка [PERSON] погодилася з його умовами та мала вільне волевиявлення на отримання кредитних коштів, які отримала від кредитної спілки. До того ж, судом встановлено, що 15.10.2016 між КС «ОЩАД КАСА» (Кредитодавець) та [PERSON] (Позичальник), [PERSON] (Поручитель), [PERSON] (Поручитель) укладено Договір поруки № ОК-4/0127/16/8/1, за умовами якого поручителі зобов`язалися солідарно з позичальником відповідати перед кредитодавцем за виконання зобов`язань по Кредитному договору № ОК-4/0127/16/8/1 від 15.10.2016 та додатками до нього, укладених між Кредитодавцем і позичальником (а.с. 33). Пунктом 2.1. Договору поруки визначено, що поручитель відповідає перед кредитодавцем у тому ж обсязі, що і позичальник за повернення кредиту, сплату відсотків, можливих штрафних санкцій та відшкодування збитків. Договір поруки вступає в силу з моменту його підписання і діє до закінчення трирічного терміну від останнього дня передбаченого для виконання зобов`язань за Кредитним договором №\~ОК-4/0127/16/8/1 від 15.10.2016. У випадку, якщо Кредитодавцем не пред`явлено вимоги до Поручителя протягом трьох років, починаючи з останнього дня передбаченого для виконання зобов`язання за Кредитним договором №\~ОК-4/0127/16/8/1 від 15.10.2016, то порука припиняється (п.\~3.1. Договору поруки). У зв`язку з невиконанням [PERSON] своїх зобов`язань за договором щодо сплати кредиту та процентів за ним, позивач звертався до відповідачів з проханням забезпечити невідкладне погашення існуючої заборгованості (лист-претензія від 22.05.2018 № 146/18, від 22.05.2018 № 142/18, від 22.05.2018 №\~143/18). Проте, дані вимоги залишені відповідачами без задоволення. Під час судового розгляду справи жодних підтверджень щодо погашення заборгованості відповідачами не надано, що є порушенням законних прав КС «ОЩАД КАСА». Як визначено ст. 55 Конституції України та ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч.ч.\~3, 4 ст.\~77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч.\~2 ст.\~78 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України). Згідно з п. 1 ч. 2\~ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Відповідно до ч. 1\~ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Як визначено ст. 627 ЦК України, відповідно до ст. 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Загальні положення про договір визначені розділом ІІ гл.\~52 Цивільного Кодексу України. За приписами частини першої статті 628 ЦК України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно з ч. 1 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах. Статтею 638 ЦК України визначено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до ст. 1046 ЦК України, за договором позики, одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж рожу та такої ж якості. За нормами ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюється договором. Згідно зі ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. До того ж, відповідно до ч.ч. 1, 4\~ст. 631 ЦК України строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору. Закінчення строку договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору. Як зазначено у ч. 1 ст. 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до ст. 625 цього Кодексу. Статтею 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до положень ст.ст. 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог\~- відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. За приписами ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язані вказаний строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк. Згідно з ст. 599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ч. 2 ст. 1050 та ч. 2 ст. 1054 ЦК України у разі порушення позичальником своїх зобов`язань за кредитним договором банк має право достроково стягнути заборгованість по кредиту, відсоткам та комісії, вимагати виконання інших зобов`язань за кредитним договором. Верховний Суд у справі № 335/248/16-ц від 14.03.2018, предметом якої був спір про стягнення суми заборгованості за кредитним договором зробив правовий висновок, що статтями\~1050,\~1054 ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то у разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів від суми позики, згідно з умовами договору. На час розгляду справи Кредитний договір № ОК-4/0127/16/8/1 від 15.10.2016 та Договір поруки №\~ОК-4/0127/16/8/1 від 15.10.2016 недійсними, розірваними чи припиненими не визнані. Крім того, факт здійснення відповідачем [PERSON] періодичних виплат на погашення заборгованості за кредитним договором свідчить про те, що кредитний договір відбувся. Таким чином, дослідивши матеріали справи, суд погоджується, що станом на 07.11.2019 заборгованість [PERSON] по Кредитному договору № ОК-4/0127/16/8/1 від 15.10.2016 становить за тілом кредиту 2922,12\~грн. (5500грн., що отримані позичальником 2577,88грн., що сплачені позичальником), що підтверджується розрахунком, наданим позивачем, проти якого відповідачі не надали будь-яких заперечень. Вказаний розрахунок є повним, чітким, об`єктивним, він узгоджуються з умовами кредитного договору та інформацією про здійснені позичальником грошові виплати. Тому, суд вважає вказаний документ належним та допустимим доказом і бере за основу при винесенні цього рішення. До того ж, відповідно до ст. 553 ЦК України, за договором поруки поручитель поручається перед кредитором боржника за виконання ним свого обов`язку. Поручитель відповідає перед кредитором за порушення зобов`язання боржником. Статтею 554 ЦК України визначено, що у разі порушення боржником зобов`язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, якщо договором поруки не встановлено додаткову (субсидіарну) відповідальність поручителя. Поручитель відповідає перед кредитором у тому ж обсязі, що і боржник, включаючи сплату основного боргу, процентів, неустойки, відшкодування збитків, якщо інше не встановлено договором поруки. У разі\~солідарного обов`язку\~боржників (солідарних\~боржників)\~кредитор має\~право вимагати\~виконання обов`язку\~частково або\~в повному\~обсязі як\~від усіх\~боржників разом,\~так і\~від будь-кого\~з них\~окремо.\~Кредитор,\~який одержав\~виконання обов`язку\~не в\~повному обсязі\~від одного\~із солідарних\~боржників,\~має право\~вимагати недоодержане\~від решти\~солідарних боржників.\~Солідарні боржники\~залишаються зобов`язаними\~доти,\~доки їхній\~обов`язок\~не буде\~виконаний у\~повному обсязі\~(ч.ч.\~1,\~2\~ст.\~543\~ЦК України). \~Боржник, який виконав солідарний обов`язок, має право на зворотну вимогу (регрес) до кожного з решти солідарних боржників у рівній частці, якщо інше не встановлено договором або законом, за вирахуванням частки, яка припадає на нього (ч.1 ст. 544 ЦК). Разом з тим, за умовами Кредитного договору № ОК-4/0127/16/8/1 від 15.10.2016 сторони погодили щомісячну сплату процентів за кредитом на суму залишку заборгованості, який наданий на 18 (вісімнадцять) місяців - до 15.04.2018. Відтак, у межах строку кредитування до 15.04.2018 відповідачка [PERSON] мала, зокрема, повертати позивачу кредит і сплачувати проценти періодичними (щомісячними) платежами відповідно до встановленого графіку. Починаючи з 16.04.2018, відповідачка [PERSON] мала обов`язок незалежно від пред`явлення вимоги позивачем повернути всю заборгованість за договором, а не вносити її періодичними платежами, оскільки останні були розраховані у межах строку кредитування. Право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною 2\~статті 1050 ЦК України. В охоронних правовідносинах права та інтереси позивача забезпечені частиною 2\~статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання. Отже, до стягнення із відповідачів на користь позивача підлягає заборгованість по процентах у розмірі 678грн. 68коп., нараховані за період з 15.10.2016р. по 15.04.2018р. (3064,23грн., що нараховані позивачем 2385,55грн., що сплачені позичальником). В іншій частині слід відмовити, оскільки проценти за користування кредитними коштами не можуть нараховуватись після закінчення строку договору. Крім того, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), що визначено ст. 610 ЦК України. Відповідно до положень ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом. Статтею 546 ЦК України встановлено, що виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання (ч. 1 ст. 549 ЦК України). Поняття та підстави виникнення права на неустойку визначені ст.ст. 549, 550 ЦК України. Предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства (ст. 551 ЦК України). Згідно із ч. 3 ст. 549 ЦК України, пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. До того ж, поряд із порукою, за своєю правовою природою акцесорним характером володіє і неустойка, яка, будучи цивільно-правовою санкцією, у всіх випадках є елементом самого забезпеченого зобов`язання. Таким чином, судом встановлено, що сума заборгованості зі сплати пені, яка підлягає до стягнення із відповідачів на користь позивача становить станом на 15.04.2018 у розмірі 2444 грн. 86коп. (19130,17грн., що нараховані позивачем - 136,57грн., що сплачені позичальником). В іншій частині слід відмовити, оскільки після закінчення строку договору 15.04.2018р., неустойка не може нараховуватися. Саме такі висновки містяться у постановах Великої Палати Верховного Суду від 31.10.2018 у справі № 202/4494/16-ц, від 28.03.2018 у справі №\~444/9519/12, від 04.07.2018 у справі №\~310/11534/13-ц. На думку суду, безпідставними є доводи відповідачів про те, що позивач Кредитна спілка «ОЩАД КАСА» обманув їх, а тому відсутні підстави для повернення коштів. Крім того, при прийнятті рішення по справі, судом враховується і позиція відповідачки [PERSON] , яка визнала факт, що фактично кредитний договір укладався, відбувся, вона і досі є членом кредитної спілки, кредитні кошти були нею отримані, вона частково погашала заборгованість і згідна сплатити 3800грн., визнавши таким чином позовні вимоги частково, хоч і не зазначила, як на її думку, слід розподілити ці кошти (чи на погашення боргу по тілу кредиту, чи на проценти тощо). Будь-яких належних, допустимих та переконливих доказів в обгрунтування своєї позиції, відповідачі до суду не подали. Крім того, сам по собі факт відсутності у них коштів, не дає підстав для невиконання договірних зобов`язань. Посилання відповідачки [PERSON] на наявність судового рішення про стягнення заборгованості за іншим кредитним договором, не має відношення до справи, що розглядається судом. Щодо розподілу судових витрат, то відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відносно витрат позивача понесених на правничу допомогу у розмірі 3200,00\~грн., суд зазначає наступне: статтею 137 ЦПК України встановлено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Відповідно до п. 2 ч. 2. ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Отже, необхідною умовою для вирішення питання про розподіл вказаної категорії судових витрат є наявність доказів, які підтверджують фактичне здійснення позивачем таких витрат, а також надання правової допомоги адвокатом. У даному випадку позивачем КС «ОЩАД КАСА» додано до матеріалів справи Договір №\~1 від 06.02.2019 про надання послуг (виконання робіт) між ФОП [PERSON] та КС «ОЩАД КАСА», Акт №\~37 від 08.11.2019 прийому-передачі наданих послуг (виконаних робіт) між ФОП\~ [PERSON] та КС «ОЩАД КАСА» до Договору № 1 від 06.02.2019 і видатковий касовий ордер від 08.11.2019 на суму 3200,00\~грн. Враховуючи положення ст. 137 ЦПК України та практику Верховного Суду, суд приходить до висновку, що вимоги у частині стягнення витрат на правничу допомогу, понесених позивачем, не підлягають до задоволення, оскільки правнича допомога надана позивачу не адвокатом, а ФОП\~ [PERSON] . Крім того, згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України, - судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем при зверненні до суду з цим позовом був сплачений судовий збір у розмірі 1921\~грн. 00\~грн. Між тим, оскільки позовні вимоги КС «ОЩАД КАСА» задоволено частково на суму 6045\~грн. 66\~коп., що становить 23,4\~% від заявлених вимог, то із відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на користь позивача необхідно стягнути судовий збір пропорційно до розміру задоволених вимог у сумі по 149\~грн. 84\~коп. з кожного. На підставі викладеного та,

Outcome: partial