Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-14 00:00:00

18 серпня 2020 року адвокат Бондаренко О.В. представник позивача [PERSON] , звернулася до суду з позовом до [PERSON] , третя особа Чорнухинська державна нотаріальна контора Полтавської області, в якому прохала: -визнати недійсною відмову від спадщини [PERSON] , [INFO] , яка відкрилася після померлого [INFO] [PERSON] ; -визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом від 10.07.2015, видане державним нотаріусом Чорнухинської державної нотаріальної контори Полтавської області на ім`я [PERSON] , [INFO] , зареєстроване в реєстрі за №846. Вимоги обгрунтовані\~тим,\~що [INFO] помер [PERSON] - син позивача [PERSON] . Після його смерті залишилася спадщина, яка складається, зокрема, з права на домоволодіння, розташованого за адресою: [ADDRESS] . На момент відкриття спадщини спадкоємцем після смерті [PERSON] була його мати [PERSON] . Згідно з посвідченням № [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , є особою з інвалідністю І групи по зору з 25.07.1991, потребує стороннього догляду та допомоги в повсякденному житті. Враховуючи потребу в постійному догляді після смерті сина [PERSON] позивач погодилася на пропозицію [PERSON] - двоюрідної сестри свого сина, укласти усний договір довічного утримання (догляду). [INFO] померла, [PERSON] залишилася в безпорадному стані без допомоги та стороннього догляду. Спадкоємець після смерті [PERSON] її дочка [PERSON] , умови усного договору довічного утримання (догляду), фактично укладеного з її матір`ю, не виконувала. [PERSON] , будучи єдиним спадкоємцем після смерті свого сина [PERSON] , вважаючи себе власником домоволодіння, розташованого у [ADDRESS] , потребуючи допомоги та стороннього догляду запропонувала укласти письмовий договір довічного утримання (догляду) своїй сусідці [PERSON] . Однак від представника виконкому Чорнухинської селищної ради Хариніна М.П. дізналася, що зазначене домоволодіння належить на праві приватної власності іншій особі [PERSON] . Пізніше [PERSON] стало відмово, що це домоволодіння було одноосібно успадковане [PERSON] у зв`язку з її відмовою від спадщини після померлого [INFO] [PERSON] . Домоволодіння, розташоване у [ADDRESS] , було прийнято відповідачем [PERSON] у спадщину, але належним чином не оформлене. Позивач вважає, що її незаконно позбавили права власності на вказане домоволодіння, як єдиного спадкоємця після смерті сина [PERSON] , оскільки будучи особою з інвалідністю І групи по зору вона ніяких заяв не підписувала, з державним нотаріусом Карбан Л.М. не спілкувалася. Відповідно до пунктів 4-6 глави 9 розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02.2012, при вчиненні нотаріальних дій, що потребує прикладення власноручного підпису осіб, нотаріус перевіряє справжність підпису цих осіб шляхом здійснення ними підпису у його присутності. Встановлення їх особи здійснюється за документами, визначеними Законом України «Про нотаріат». Якщо фізична особа внаслідок фізичної вади, хвороби або іншої причини (наприклад, неписьменна) не може власноручно підписати документ, то за її дорученням у її присутності та в присутності нотаріуса цей документ може підписати інша особа, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії, не мала змоги підписати документ, зазначається у тексті документа та в посвідчувальному написі. Правочин за особу, яка не може підписати його, не може підписувати особа, на користь або за участю якої його посвідчено. Якщо фізична особа, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії, має вади зору або з інших причин не має змоги самостійно прочитати документ, нотаріус уголос прочитує їй текст документа, про що на документі робиться відповідна відмітка. Посилаючись на вищевказане зазначає, що заява про відмову від спадщини, датована 2015 роком, в графі «підпис» якої виконано підпис нібито від імені [PERSON] , не містить жодної відмітки в розумінні п.п.5,6 глави 9 розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, хоча вади зору унеможливили б ознайомлення її зі змістом заяви. Крім того, зазначена заява містить помилку в році народження позивача. Ухвалою Чорнухинського\~районного суду\~від 01.09.2020\~у справі\~відкрито провадження\~в порядку\~загального позовного\~провадження,\~призначено підготовче судове засідання на 30\~вересня 2020\~року, встановлено строк\~для подання\~відзиву, пояснень третьої особи. Ухвалою Чорнухинського\~районного суду\~від 30.09.2020 витребувано: -у Чорнухинської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи №47/2014, заведену після померлого [INFO] [PERSON] ; -у Чорнухинського районного суду Полтавської області - цивільну справу №549/80/20, за позовом [PERSON] до Чорнухинської селищної ради Полтавської області, [PERSON] про визнання права власності на житловий будинок; - з КНП "Чорнухинська районна лікарня" Чорнухинської районної ради Полтавської області" - інформацію щодо звернення до лікувального закладу з проблемами зору [PERSON] , [INFO] , мешканки [ADDRESS] , встановленого діагнозу. Ухвалою Чорнухинського районного суду від 23.10.2020 підготовче провадження у цивільній справі закрито, призначений судовий розгляд. В судовому засіданні представник позивача позов підтримала з підстав, викладених у позові. Крім того пояснила, що [PERSON] , звернувшись після смерті [PERSON] за допомогою до сусідки [PERSON] з приводу догляду за нею дізналася, що з 2015 року спірний будинок належить іншій особі. В цьому будинку позивач продовжує проживати, іншого житла не має. Уточнила, що вимога про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом від 10 липня 2015 року стосується житлового будинку [ADDRESS] , зареєстрованого за [ADDRESS] . Позивач має проблеми з зором, останні двадцять років з будинку не виходить, окулярами не користується, змоги виконати підпис не має, є особою з інвалідністю по зору, тому, враховуючи зазначене, а також відсутність змоги у позивача оплатити вартість експертизи, підстав для проведення почеркознавчої експертизи не вбачає. Допускає, що позивач могла підписати документ вважаючи, що він стосується родинних відносин, коли до неї приходив чоловік з таким проханням, але не заяву про відмову від прийняття спадщини. Відповідач в судове засідання не з`явилась. Направлені на електронну адресу суду клопотання, яке містить пояснення та прохання відмовити у задоволенні позову від імені [PERSON] , суд не бере до уваги, оскільки таке клопотання не містить підпису особи, яка його подала. Представник відповідача\~в судовому\~засіданні,\~проведеного в\~режимі відеоконференції\~16.12.2020\~під час\~трансляції з\~Лубенського міськрайонного\~суду,\~позов не\~визнав.\~Пояснив,\~що в матеріалах іншої цивільної справи за позовом позивача містяться документи, підписані від її імені. Для ідентифікації підпису у заяві про відмову від спадщини необхідно провести почеркознавчу експертизу. На цей момент підстави для задоволення позову відсутні. Представник третьої особи адвокат Ступнік С.В., просив у задоволенні позову відмовити. Пояснив, що посвідчуючи відмову за місцем проживання позивача нотаріус роз`яснила [PERSON] суть заяви, оголосивши її зміст, а позивач підписала її. Необхідність стороннього догляду за позивачем у зв`язку з погіршенням зору встановлено у 2017 році. Позов до селищної ради та додатки підписані самою [PERSON] у 2020 році. Вважає, що відмітка на заяві про відмову у прийнятті спадщини про уголос прочитаний нотаріусом текст не є обов`язковою. Крім того, посилався також на правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду від 14 січня 2019 року у справі №308/12128/15-ц (провадження №61-9541св18), відповідно до якої навіть якщо судами першої та апеляційної інстанції встановлено відсутність вказівки у договорі про те, що його текст зачитано уголос, це не є підставою для визнання недійсним правочину. Суд, заслухавши пояснення представників сторін та третьої особи, допитавши свідка, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов не підлягає задоволенню зважаючи на таке. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , після його смерті відкрилась спадщина (а.с.48). 13 лютого 2015 року Чорнухинською державною нотаріальною конторою була заведена спадкова справа №47 (а.с.67-68) за заявою спадкоємця [PERSON] - двоюрідної сестрою [PERSON] (а.с.53-54), яка прийняла спадщину і 10.07.2015 отримала свідоцтва про право на спадщину за законом, зареєстрованих в реєстрі за №№843, 846, а саме: -земельну ділянку, розміром 3,93 га, розташованої на території Чорнухинської селищної ради Полтавської області, кадастровий номер 5325155100:00:023:0059 (а.с.65); - жилого будинку з господарчими побудовами, розташованого у [ADDRESS] , загальною площею 70,1 кв.м., на земельній ділянці, розміром 0,0452 га, кадастровий номер 5325155100:30:001:0330 (а.с.66). В матеріалах спадкової справи №47/2015 міститься заява [PERSON] про відмову від спадщини після смерті сина [PERSON] , подана до Чорнухинської державної нотаріальної контори 13.02.2015 та зареєстрована під №86. Заява від імені [PERSON] підписана [PERSON] (а.с.49). Згідно з посвідченням № [NUMBER] , повідомленням КНП "Чорнухинська районна лікарня" Чорнухинської районної ради Полтавської області від 05.10.2020 №01-27/1496, [PERSON] , [INFO] , у 1965 році оглядалась комісією МСЕК та визнана особою з інвалідністю по зору. У зв`язку зі сталою втратою зору, враховуючи безперспективність лікування хворої, з 25.07.1991 року рішенням МСЕК [PERSON] встановлено інвалідність І групи по зору. Діагноз: стійке рубцеве змутніння рогівок та катаракта обох очей. Останній запис лікаря-окуліста в амбулаторній картці 24.03.2017 - хвора направлена на ВКК, де комісійно було визначено, що [PERSON] потребує стороннього догляду та допомоги (а.с.8,69). Свідок [PERSON] суду показала, що син позивача [PERSON] помер у 2014 році. Після його смерті [PERSON] просила її здійснювати за нею догляд з такою умовою, щоб ночувала разом з нею. Говорила, хто за нею буде доглядати, тому все і залишиться. [PERSON] є особою з інвалідністю по зору, з будинку не виходить, окулярами не користується. [PERSON] дочка рідної сестри позивача, також після смерті [PERSON] просила її декілька разів доглядати за [PERSON] . Проте вона відмовилась ночувати, а їх родичка [PERSON] погодилась та доглядала [PERSON] . З 28 лютого 2018 року після смерті [PERSON] вона здійснює догляд за позивачем. Погодилась через будинок. В той день - 28 лютого 2018 року в її присутності, за участю представника Чорнухинської селищної ради, працівників територіального центру, територіальний центр передав Хариніній М.П. різні документи, які стосуються позивача. Ці документи територіальному центру були передані [PERSON] після смерті його дружини [PERSON] . Від [PERSON] їй відмово, що до неї приходила [PERSON] разом з невідомим чоловіком, який повідомив, що для догляду за позивачем протягом його життя необхідно підписати документ для встановлення родинних відносин. Після складання у 2019 році [PERSON] заповіту стосовної неї вона дізналась, що будинок належить не позивачу, а іншій особі. З оглянутих в судовому засіданні матеріалів цивільної справи №549/80/20, провадження №2/549/53/20, за позовом [PERSON] до Чорнухинської селищної ради про визнання права власності на житловий будинок, вбачається, що [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої була заведена спадкова справа №91/2018. Її дочка [PERSON] , відповідач у справі, та онук [PERSON] , подали заяви про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті [PERSON] , а саме на земельну ділянку, площею 3,93 га з кадастровим номером 5325155100:00:023:0059, розташовану на території Чорнухинської селищної ради Полтавської області; квартиру [ADDRESS] (а.с.39-45). Щодо зазначеного майна [PERSON] та [PERSON] було видано свідоцтва про право на спадщину за законом. Частка [PERSON] 2/3 частини, [PERSON] 1/3 (а.с.47-50). Відповідно до ч.ч.1,3, 4 ст.12, ч.ч.1,2 ст.76 ч.1 ст.81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими й електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ч.1 ст.79 ЦПК України). Відповідно до ч.1 ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Згідно з ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування\~є обставини,\~що підтверджують\~заявлені вимоги\~чи заперечення\~або мають\~інше значення\~для розгляду\~справи і\~підлягають встановленню\~при ухваленні\~судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. За приписами ч.ч.1,3 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Частинами першою-третьою ст.51 ЦПК України передбачено, що суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог (пункти 2 і 4 частини третьої статті 175 ЦПК України. За приписами частини першої статті 321\~ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до статті 1216\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). Згідно з частиною першою статті 1268\~ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до частин першої, п`ятої та шостої статті 1273\~ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Відмова від прийняття спадщини є безумовною і беззастережною. Відмова від прийняття спадщини може бути відкликана протягом строку, встановленого для її прийняття. Спадкоємець за законом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги (частина друга статті 1274 ЦК України). Відмова від прийняття спадщини може бути визнана судом недійсною з підстав, встановлених статтями 225,229-231 і 233 цього Кодексу (частина п`ята статті 1274 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 215\~ЦК України\~підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Згідно зі статтею 202\~ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до статті 203\~ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. За змістом ст. 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Відповідно до ст.ст.16, 203, 215 ЦК України для визнання судом оспорюваного правочину недійсним необхідним є: пред`явлення позову однією зі сторін правочину або іншою заінтересованою особою; наявність підстав для оспорення правочину; установлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Таке розуміння визнання правочину недійсним як способу захисту є усталеним у судовій практиці. Згідно з п.п.4-6 Глави 9 Розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012\~ № 296/5, при вчиненні нотаріальних дій, що потребують прикладення власноручного підпису осіб, нотаріус перевіряє справжність підпису цих осіб шляхом здійснення ними підпису у його присутності. Встановлення їх особи здійснюється за документами, визначеними Законом України "Про нотаріат". Якщо фізична особа внаслідок фізичної вади, хвороби або іншої причини (наприклад, неписьменна) не може власноручно підписати документ, то за її дорученням у її присутності та в присутності нотаріуса цей документ може підписати інша особа, яка визначається зазначеною фізичною особою. Про причини, з яких фізична особа, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії, не мала змоги підписати документ, зазначається у тексті документа та в посвідчувальному написі. Правочин за особу, яка не може підписати його, не може підписувати особа, на користь або за участю якої його посвідчено. Якщо фізична особа, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії, має вади зору або з інших причин не має змоги самостійно прочитати документ, нотаріус уголос прочитує їй текст документа, про що на документі робиться відповідна відмітка. Представником позивача позовні вимоги про визнання недійсною заяви про відмову від спадщини обґрунтовувані тим, що позивач таку не підписувала, з державним нотаріусом не спілкувалась, вади зору унеможливлюють ознайомитись зі змістом заяви. З огляду на предмет і підстави заявленого позову, з`ясування питання ідентифікації виконавця підпису у зазначеній заяві при проведенні судової почеркознавчої експертизи має визначальне значення для встановлення обставин справи та є способом реалізації основоположних засад цивільного судочинства змагальності сторін, доведеності та переконливості їх доводів та доказів перед судом. Обов`язок доказування невідповідності підпису [PERSON] на заяві про відмову від прийняття спадщини процесуальний закон покладає на позивача, а тому саме позивач зобов`язаний це доводити, зокрема в спосіб, визначений ним та законом, шляхом проведення в справі судової почеркознавчої експертизи. Представникам сторін роз`яснювалось їх право заявити клопотання про призначення відповідної почеркознавчої експертизи щодо встановлення належності підпису на заяві про відмову від прийняття спадщини, проте останні таке клопотання не заявили. Твердження представника позивача про те, що позивач у зв`язку зі станом здоров`я не могла підписати заяву про відмову від спадщини та вчинила такий правочин внаслідок помилки є взаємовиключними доводами. Якщо спадкоємець заяву про відмову від спадщини не підписував, то він буде вважатися таким, що прийняв спадщину. Визнання правочину (заяви про відмову від спадщини) недійсним з тих підстав, що особа, яка вчинила правочин, помилилася щодо обставин, які мають істотне значення, потребує встановлення абсолютно інших фактичних обставин, застосуванню інших норм права. Доводів щодо того, що позивач при написанні заяви помилилася щодо обставин, які мають істотне значення, позовна заява не містить. Будь-яких заяв про зміну підстав позову до суду не подавалось. Посилання представника позивача, що [PERSON] у зв`язку із станом здоров`я взагалі не має змоги власноручно здійснювати підпис не підтверджено доказами та є припущенням. З оглянутих в судовому засіданні матеріалів цивільної справи №549/80/20, провадження №2/549/53/20, за позовом [PERSON] до Чорнухинської селищної ради про визнання права власності на житловий будинок вбачається, що позовна заява у цій справі (а.с.4), а також заяви про розгляд справи за відсутності позивача, долучення доказів (а.с.25, 69,), а також засвідчувані написи підписані від імені [PERSON] . Крім того, 15 січня 2019 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Чорнухинської державної нотаріальної контори Полтавської області та зареєстрований у реєстрі за №34, в якому земельну ділянку, розміром 0,0452 га, кадастровий номер 5325155100:30:001:0330, земельну ділянку, розміром 0,1290 га, кадастровий номер 5325155100:30:001:0329, які знаходяться в [ADDRESS] ; надані для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд і для ведення особистого селянського господарства; житловий будинок з надвірними побудовами, який знаходиться в [ADDRESS] ; земельну ділянку, розміром 3,8000 га, розташовану на території Чорнухинської селищної ради Полтавської області, кадастровий номер 5325155100:00:023:0058, передана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, заповідала [PERSON] (т.1 а.с.122). З заповіту вбачається, що він власноручно підписаний позивачем [PERSON] в присутності свідка [PERSON] . З огляду на викладене, оскільки за змістом ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, виходячи з того, що позивачем та її представником за допомогою належних та допустимих доказів не довели існування обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а саме факт неналежності вчинених на заяві про відмову від прийняття спадщини від 13.02.2015 підписів від імені [PERSON] саме цій особі, суд, з огляду на наведені докази у їх сукупності та підстави заявленого позову, дійшов висновку, що заявлені вимоги задоволенню не підлягають. При цьому відсутність у заяві про відмову від прийняття спадщини відмітки про те, що її текст зачитано уголос, не є достатньою підставою для визнання заяви недійсною. Крім того необхідно зазначити, що визначення відповідачів, предмета та підстав позову є правом позивача. Суд при розгляді справи має виходити зі складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому. Представник позивача, будучи обізнаною про наявність іншої особи, яка прийняла у спадщину майно після смерті [PERSON] - [PERSON] , що вбачається з матеріалів справи №549/80/20, провадження №2/549/53/20, за позовом [PERSON] до Чорнухинської селищної ради про визнання права власності на житловий будинок (а.с.82), клопотань про залучення останнього до участі у справі як співвідповідача не заявляла. Виходячи з наведеного,

Outcome: dismissed