Jurisdiction: civil
Date: 2017-02-12 00:00:00

Публічне акціонерне товариство «[PERSON] Аваль» надіслало на адресу Київського районного суду міста Одеси позовну заяву до Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНВЕСТ ГРУП 2015», [PERSON], [PERSON], треті особи: Приватне підприємством «Прогрес-Риелт», Товариство з обмеженою відповідальністю «Ремстрой-Україна», Перша Одеська державна нотаріальна контора, про визнання свідоцтва про право власності та договору купівлі-продажу недійсними, припинення права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння, в якій позивач просить суд: - визнати недійсним свідоцтво про право власності від 17.12.2015 р. №50128551; - визнати недійсним договір купівлі-продажу від 01.02.2016 р., серія та номер: 7-76, посвідчений Першою Одеською державною нотаріальною конторою, укладеного між ТОВ «ІНВЕСТ ГРУП 2015» та [PERSON]; - скасувати рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно на квартиру [ADDRESS] за [PERSON]; - анулювати запис в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна: 808765151101) про реєстрацію права власності [PERSON] на квартиру [ADDRESS]; - визнати квартиру [ADDRESS] предметом іпотеки згідно Іпотечного договору від 06.07.2006 р., укладеного між АТ «[PERSON] Аваль» та [PERSON]; - внести відомості до Державного реєстру іпотек щодо заборони відчуження квартири [ADDRESS]; - стягнути витрати по оплаті судового збору з відповідачів на користь Публічного акціонерного товариства «[PERSON] Аваль». Вказана позовна заява надійшла на адресу Київського районного суду міста Одеси 19.02.2016 року, на підставі ст. 11-1\~ЦПК України,\~розподілена судді Київського районного суду м. Одеси Калініченко Л.В. Ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 22.02.2016 року позовну заяву Публічного акціонерного товариства «[PERSON] Аваль» було залишено без руху, надано строк терміном у пять днів з дня отримання копії ухвали судді для усунення недоліків поданої заяви. 15.03.2016 року на адресу суду надійшла заява від позивача на виконання недоліків наданої позовної заяви. Ухвала судді Київського районного суду міста Одеси від 22.02.2016 року виконана. Ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 16.03.2016 року відкрито провадження по справі на підставі вказаної позовної заяви. Представник ПАТ «[PERSON] Аваль» в обґрунтування позовних вимог посилається на те, що Публічне акціонерне товариство "[PERSON] Аваль" є правонаступником Відкритого Акціонерного поштово-пенсійного банку "Аваль" є правонаступником Акціонерного поштово-пенсійного банку «Аваль», відповідно до п. 1.3. Статуту. Відповідно до Кредитного договору №014/0049/74/58803 від 06.07.2006 року (далі - Кредитний договір) Акціонерним поштово-пенсійним банком «Аваль» (далі-Банк) було надано громадянину [PERSON] (далі - Позичальник, Іпотекодавець) кредит у сумі 69330,00 дол. США строком до 06.07.2026 року із сплатою 13,25% річних, а позичальник зобов'язався належним чином використати та повернути банку суму отриманого кредиту, а також сплатити проценти за користування кредитом, комісії згідно умов договору та тарифів кредитора, та виконати всі інші зобов'язання в порядку та строки, визначенні договором. Відповідно до додаткової угоди №1 від 06.07.2006 р. до кредитного договору, позичальник ([PERSON]Л.) зобов'язався передати в заставу банку майно, що буде здане в експлуатацію, у вигляді квартири, розташованої за будівною адресою: [ADDRESS] протягом 10 календарних днів з дня отримання свідоцтва на право власності. В забезпечення належного виконання умов кредитного договору, 06.07.2006 р. між кредитором та [PERSON], укладено іпотечний договір, згідно якого виконання зобов'язань за кредитним договором забезпечено майновими правами на квартиру під будівельним №67, яка будується за адресою: місто Одеса, вулиця Львівська, будинок №15, секції під №1, будівництво якої не завершено, розрахунковою площею 86,88 кв.м., яка розташована на 8 поверсі, права на яку належать [PERSON] на підставі договору №ЛВ/р-2-104 про інвестування, укладеного Приватним підприємством «Прогрес-Риелт». Договором №ЛВ/Р-2-104 про інвестування від 12.01.2006 р., укладеного між приватним підприємством «Прогрес-Риелт» та [PERSON], передбачено, що об'єкт інвестування передається інвестору в момент підписання акту приймання-передачі оформлення права власності на новозбудоване майно інвестора здійснюється з видачою свідоцтва про право власності на це майно, як на об'єкт нерухомого майна, на підставі цього договору, акту приймання-передачі об'єкту інвестування та відповідного рішення (розпорядження) місцевих органів влади про затвердження акту державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об'єкта будівництва. В лютому 2016 року банку стало відомо, щодо неправомірних дій по відношенню до предмету іпотеки, так будинку за будівельною адресою: м. Одеса, вул. Львівська, буд, 15 присвоєно поштову адресу: м. Одеса, вул. Макаренка, буд. 2-А, номер квартири при проведенні технічної інвентаризації будинку після прийняття в експлуатацію змінено на 65. Згідно довідки, наданої заступником директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Ремстрой-Україна» від 26.11.2015 року №238вих15, у інвестора будівництва багатоквартирного житлового будинку за адресою: м. Одеса, вул. Макаренка, буд. 2-А (будівельна адреса: м. Одеса, вул. Львівська, буд. 15) [PERSON] квартира №65 (будівельний №67) існує заборгованість перед підприємством - забудовником ТОВ «Ремстрой-Україна» у розмірів 12310 у.є. На підставі вищевикладеного, банк вважає, що квартира [ADDRESS], є предметом іпотеки згідно іпотечного договору від 06.07.2006 р., укладеного між АТ «[PERSON] Аваль» та [PERSON] Надалі на підставі отриманої інформації банком проведена перевірка державного реєстру прав власності на об'єкти нерухомого майна та встановлено, що у грудні 2015 року право власності на квартиру [ADDRESS] зареєстровано в новому реєстрі речових прав за Товариством з обмеженою відповідальністю «ІНВЕСТ ГРУП 2015» відповідно до Свідоцтва про право власності від 17.12.2015 року виданого Одеським міським управлінням юстиції №50128551, а вже через місяць право власності на вказаний об'єкт зареєстровано за [PERSON] на підставі договору купівлі продажу від 01.02.2016 року зареєстрованого Першою Одеською нотаріальною конторою. У зв'язку з вказаними діями, іпотекодержатель позбавлений можливості задоволення своїх вимог за кредитним договором, так як заставне майно оформлено на особу, яка не має відношення до кредитного договору. Надалі під час розгляду справи відповідач [PERSON] будучи незгодним з позовними вимогами позивача ПАТ [PERSON] Аваль» надав до суду зустрічну позовну заяву, яка була прийнята судом до спільного розгляду з первісним позовом, до Публічного акціонерного товариства «[PERSON] Аваль» про визнання іпотечного договору недійсним, в якому [PERSON] просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог ПАТ [PERSON] Аваль» та просить суд визнати недійсним договір іпотеки від 06.07.2007 року, реєстровий номер №2369, укладений між Акціонерним поштово-пенсійним банком «Аваль» та [PERSON]. В обґрунтування зустрічних позовних вимог [PERSON] посилається на те, що 06.07.2007 року між Акціонерним поштово-пенсійним банком «Аваль» та [PERSON] укладено іпотечний договір, реєстровий №2369. Предметом іпотеки за вказаним договором є: майнові права на квартиру під будівельним №67, яка будується за адресою: місто Одеса, вулиця Львівська, житловий будинок під №15, будівництво якої не завершено, загальною площею після закінчення будівництва близько 86,88 кв.м., яка розташована на 8 поверсі секції під №1, майнові права на яку підтверджуються договором №ЛВ/р-2-104 про інвестування, укладеного 12.01.2006 року між іпотекодавцем та Приватним підприємством «Прогрес-Риелт». Позивач за зустрічним позовом зазначив, що згідно зі статтями 1,5 Закону України «Про іпотеку» у редакції, яка була чинною на час укладення договору іпотеки, застава майнових прав на нерухомість, будівництво якої не завершено, регулюється за правилами, визначеними цим Законом. Предметом іпотеки можуть бути один або декілька об'єктів нерухомого майна за таких умов: нерухоме майно належить іпотекодавцю на праві власності або на праві господарського відання, якщо іпотекодавцем є державне або комунальне підприємство, установа чи організація; нерухоме майно може бути відчужене іпотекодавцем і на нього відповідно до законодавства може звернене стягнення; нерухоме майно зареєстроване у встановленому законом порядку як окремий виділений в натурі об'єкт права власності, якщо інше не встановлено цим Законом. Предметом іпотеки також може бути об'єкт незавершеного будівництва або інше нерухоме майно, яке стане власністю іпотекодавця після укладення іпотечного договору, за умови, що іпотекодавець може документально підтвердити права на набуття ним у власність відповідного нерухомого майна у майбутньому. Частина об'єкта нерухомого майна може бути предметом іпотеки лише після її виділення в натурі і реєстрації права власності на неї як на окремий об'єкт нерухомості, якщо інше не встановлено цим Законом. Іпотека поширюється на частину об'єкта нерухомого майна, яка не бути бути виділеною в натурі і була приєднана до предмета іпотеки після укладення іпотечного договору без реєстрації права власності на неї як на окремий об'єкт нерухомості. На час укладення спірного іпотечного договору стаття 5 Закону У країни «Про іпотеку» не визначала майнові права як предмет іпотеки. Майнові права на об'єкт незавершеного будівництва віднесені до предмета іпотеки згідно із Законом України від 25 грудня 2008 року №800-УІ «Про запобігання впливу світової фінансової на розвиток будівельної галузі та житлового будівництва», яким були внесені зміни до законодавчих актів України, у тому числі до Закону України «Про іпотеку». Спірний договір іпотеки майнових прав на незакінчену будівництвом квартиру був укладений 06.07.2006 року. Відповідно до ч.1 ст.216 ЦК України, недійсний правочин не створює юридичних наслідків, тих, що пов'язані з його недійсністю, Відповідно до ч.1 ст.236 ЦК України, нікчемний правочин або правочин, визнаний судом ним, є недійсним з моменту його вчинення. У звязку з чим [PERSON] вважає укладений договір іпотеки від 06.07.2007 року, реєстровий №2369, укладений між Акціонерним поштово-пенсійним банком «Аваль» та [PERSON], недійсним з моменту у його вчинення та не створив для сторін юридичних наслідків. Представник ПАТ «[PERSON] Аваль» у судове засідання не зявився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся належним чином, надав до суду заяву, в якій просив суд позовні вимоги банку задовольнити, у задоволенні вимог [PERSON] відмовити, розгляд справи провести за відсутності представника позивача. Відповідач [PERSON] або його представник [PERSON] у судове засідання не зявились, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлялись належним чином, представник [PERSON] надала до суду заяву, в якій вимоги [PERSON] підтримала, просила суд їх задовольнити, у задоволенні позовних вимог ПАТ «[PERSON] банк Аваль» відмовити, розгляд справи провести за її відсутності. Представник третьої особи Першої Одеської державної нотаріальної контори у судове засідання не зявилась, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлялась належним чином, надала до суду заяву в якій просила суд розгляд справи провести за її відсутності. Інші сторони по справі у судове засідання не зявились, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили. Відповідно до ч.2 ст.158 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Суд також зазначає, що відповідно до ч. 3 ст. 27 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі, зобовязані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обовязки. Судом, враховано, що в силу вимог ч. 1\~ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України"). При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі\~\~„Юніон Аліментаріа [PERSON] проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини. Згідно з ч.4 ст.169 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів. Враховуюче вищевикладене, судом було ухвалено провести розгляд справи за відсутності сторін по справі. Вивчивши, дослідивши та проаналізувавши наявні матеріали справи, суд вважає позов Публічного акціонерного товариства «[PERSON] Аваль» не підлягаючим задоволенню, зустрічний позов [PERSON] таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 12 січня 2006 року між [PERSON] та Приватним підприємством «Прогрес-Риелт» було укладено договір №ЛВ/р-2-104 про інвестування, предметом якого є будівництво квартири, яка будується за адресою: м. Одеса, вул. Львівська, житловий будинок №15, квартира за будівельним номером 67, (квартира загальною площею після закінчення будівництва близько 86,88 кв.м.), розташована на 8 поверсі секції під №1, будівництво якої не завершено, яка має бути збудована підприємством та перейде у власність [PERSON] після вводу будинку, в якому будується квартира, до експлуатації. Вказана в цьому договорі адреса квартири є будівельною та може бути змінена після введення будинку, в якому знаходиться квартира, в експлуатацію. 06 липня 2006 року між Акціонерним поштово-пенсійним банком «Аваль» та [PERSON] був укладений кредитний договір №014/0049/74/58803, за умовами якого кредитор надає позичальнику кредит у вигляді не відновлювальної кредитної лінії з лімітом 69330 доларів США, терміном на 240 місяців з 06 липня 2006 року по 06 липня 2026 року, зі встановленою процентною ставкою за користування кредитом яка складає 13,25% річних. 06 липня 2006 року між Акціонерним поштово-пенсійним банком «Аваль» та [PERSON] було укладено додаткову угоду №1 до кредитного договору №014/0049/74/58803 від 06.07.2006 року, за умовами сторони затвердили, що позичальник зобовязується передати в заставу кредитору майно, що буде придбане (майнові права на приватну квартиру) за адресою: [ADDRESS], та застрахувати обєкт кредитування протягом 10 днів з моменту отримання позичальником правовстановлюючих документів та технічної документації на нерухомість. 06 липня 2006 року між Акціонерним поштово-пенсійним банком «Аваль» та [PERSON] було укладено іпотечний договір, посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу [PERSON], зареєстрований в реєстрі за №2369, за умовами якого цей договір забезпечує вимогу іпотекодержателя, що випливає з кредитного договору №014/0049/74/58803 від 06 липня 2006 року, (а також усіх додаткових угод до нього, які можуть бути укладені до закінчення строку кредитного договору), в подальшому "кредитний договір", укладеного на 240 місяців між іпотекодержателем та іпотекодавцем, за умовами якого іпотекодавець зобов'язаний до 06 липня 2026 року повернути іпотекодержателю кредит у розмірі 69330 доларів США, сплатити нараховані відсотки річні за користування ним згідно умов кредитного договору, відсоткова ставка за користування кредитом складає 13,25% річних, а також можливу неустойку у розмірі і у випадках, передбачених кредитним і цим договором, та витрати, пов'язані з реалізацією заставленого майна, що понесені іпотекодавцем. Погашення кредитної заборгованості здійснюється щомісячно, в розмірі 1/240 від суми кредитної лінії, згідно графіку, що є невід'ємною частиною вищевказаного кредитного договору. Предметом іпотеки за цим договором є майнові права на квартиру, яка будується за адресою: місто Одеса, вул. Львівська, житловий будинок під будівельним №15, квартира за будівельним №67, будівництво якої не завершено. Вказана квартира загальною площею після закінчення будівництва близько 86,88 кв.м., розташована на 8-му поверсі секції під №1. Вказана в цьому пункті адреса квартири є будівельною та може бути змінена після введення будинку, в якому знаходиться квартира, в експлуатацію. Майнові права на квартиру підтверджуються договором № ЛВ/р-2-104 про інвестування, укладеного 12 січня 2006 року, між іпотекодавцем та Приватним підприємством "Прогрес-Риелт". Предметом договору № ЛВ/р-2-104 про інвестування, укладеного 12 січня 2006 року, між Приватним підприємством "Прогрес-Риелт" є будівництво квартири, яка має бути збудована підприємством, та перейде у власність іпотекодавця після вводу будинку, в якому будується квартира, до експлуатації. Згідно довідки №238вих.15 від 26.11.2015 року Товариства з обмеженою відповідальністю «Ремстрой-Україна», заборгованість інвестора [PERSON] по будівництву будинку по пр. Макаренко, 2-а (будівельна адреса: вул. Львівська, 15) в [ADDRESS] (будівельний №67) скаладає 14238 у.е. Згідно статуту, протоколом загальних зборів АППБ «Аваль» від 21 квітня 2006 року прийнято рішення про зміну найменування акціонерного поштово-пенсійного банку «Аваль» на Відкрите акціонерне товариство «[PERSON] Аваль», яке є правонаступником зі всіма правами та обовязками акціонерного поштово-пенсійного банку «Аваль». У подальшому, відкрите акціонерне товариство «[PERSON] Аваль» перейменовано на Публічне акціонерне товариство «[PERSON] Аваль». Також представником позивача ПАТ «[PERSON] Аваль» надано до суду інформаційну довідку з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкту нерухомого майна за №52481998 від 02.02.2016 року, з якої вбачається, що квартира [ADDRESS] належить [PERSON], на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер:7-76, виданий 01.02.2016 року, посвідчений Першою Одеською державною нотаріальною конторою. Відповідно до ч. 1\~ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно з ч. 1\~ст. 15 ЦК України,\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч. 1\~ст. 16 ЦК України,\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до вимог\~ст.11 ЦПК України,\~суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб в межах заявлених ними вимог. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд. Згідно\~зі ст. 1 ЦПК України,\~завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ст.ст.\~10,\~60 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до\~ст. 57 ЦПК України,\~доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно\~ст. 58 ЦПК України,\~належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Статтями\~27,\~46 ЦПК України\~передбачено, що обов'язок із доказування покладається також на осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси. Тобто, процесуальними нормами встановлено як право на участь у доказуванні, так і обов'язок із доказування обставин при невизнані їх сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, що випливає зі змісту\~ст. 27 ЦПК України. Представником позивача ПАТ «[PERSON] Аваль» інших доказів на підтвердження своїх вимог до суду не надано, заяв про витребування доказів під час розгляду справи не заявлялось, також не надано до суду доказів на підтвердження між ким був укладений договір купівлі-продажу, серія та номер:7-76, виданий 01.02.2016 року, посвідчений Першою Одеською державною нотаріальною конторою, а також стосовно того, кому було видано свідоцтво про право власності від 17.12.2015 р. №50128551. Також суд зазначає, що відповідно до ст.ст.\~1,\~5 Закону України «Про іпотеку» № 898-IV\~(у редакції, яка була чинною на час укладення договорів іпотеки) застава майнових прав на нерухомість, будівництво якої не завершено, регулюється за правилами, визначеними цим Законом. Предметом іпотеки можуть бути один або декілька обєктів нерухомого майна за таких умов: нерухоме майно належить іпотекодавцю на праві власності або на праві господарського відання, якщо іпотекодавцем є державне або комунальне підприємство, установа чи організація; нерухоме майно може бути відчужене іпотекодавцем і на нього відповідно до законодавства може бути звернене стягнення; нерухоме майно зареєстроване у встановленому законом порядку як окремий, виділений у натурі об'єкт права власності, якщо інше не встановлено цим Законом. Предметом іпотеки також може бути обєкт незавершеного будівництва або інше нерухоме майно, яке стане власністю іпотекодавця після укладення іпотечного договору, за умови, що іпотекодавець може документально підтвердити право на набуте ним у власність відповідне нерухоме майно у майбутньому. Частина обєкта нерухомого майна може бути предметом іпотеки лише після її виділення в натурі і реєстрації права власності на неї як на окремий обєкт нерухомості, якщо інше не встановлено цим Законом. Іпотека поширюється на частину обєкта нерухомого майна, яка не може бути виділеною в натурі і була приєднана до предмета іпотеки після укладення іпотечного договору без реєстрації права власності на неї як на окремий обєкт нерухомості. На час укладення спірного договору іпотеки (06 липня 2006 року)\~стаття 5 Закону України «Про іпотеку» №898-IV\~не визначала майнові права як предмет іпотеки. Майнові права на обєкт незавершеного будівництва віднесені до предмета іпотеки\~Законом України від 25 грудня 2008року №800-VI «Про запобігання впливу світової фінансової кризи на розвиток будівельної галузі та житлового будівництва», яким були внесені зміни до законодавчих актів України, у тому числі до\~Закону № 898-IV. Разом з тим\~Закон №979-IV, який установлює відносини у системі іпотечного кредитування, а також перетворення платежів за іпотечними активами у виплати за іпотечними сертифікатами із застосуванням механізмів управління майном, до спірних правовідносин не застосовується, а положеннями\~Закону № 1560-ХІІ, яким визначено загальні правові, економічні та соціальні умови інвестиційної діяльності, не передбачають права на передачу в іпотеку майнових прав на обєкт незавершеного будівництва. Майнове право, що є предметом договору\~це обумовлене право набуття в майбутньому прав власності на нерухоме майно (право під відкладальною умовою), яке виникає тоді, коли виконані певні, але не всі правові передумови, необхідні й достатні для набуття речового права. Таким чином, суд зазначає, що станом на 06.07.2006 року, на час укладення оспорюваного договору іпотеки,\~стаття 5 Закону України «Про іпотеку»\~у редакції, яка була чинною з 12 травня 2006 року до 14 січня 2009 року, не визначала майнові права як предмет іпотеки, у звязку із чим, при укладенні вказаного договору, були порушені положення\~статті 5 Закону України «Про іпотеку», оскільки майнові права на окремі приміщення в житловому будинку не могли бути предметом іпотеки. Зазначена правова позиція висловлена в постановах Верховного Суду України від 06.11.2013року у справі № 6-100цс13, від 02.12.2015року у справі № 6-1502цс15, від 02.12.2015 року у справі № 6-1732цс15, від 25.05.2016року у справі №6-503цс16. Відповідно до ч. 1\~ст. 360-7 ЦПК України\~рішення Верховного Суду України, прийняте за наслідками розгляду заяви про перегляд судового рішення з мотивів неоднакового застосування судом (судами) касаційної інстанції одних і тих самих норм матеріального права у подібних правовідносинах, є обов'язковим для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить зазначену норму права, та для всіх судів України. Відповідно до пункту 7\~постанови Пленуму Верховного суду України № 9 від 06.11.2009 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», правочин може бути визнаний недійсним лише з підстав, визначених законом та із застосуванням наслідків недійсності, передбачених законом. Відповідно до пункту 8 цієї ж\~постанови, згідно частини першої\~статті 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання сторонами (стороною) вимог, які встановлені\~статтею 203 ЦК України. Згідно з вимогами статей\~202,\~203 ЦК України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обовязків. Зміст правочину не може суперечити\~Цивільному Кодексу України, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Відповідно до частини 1\~статті 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1-3, 5, 6\~статті 203 ЦК України. Відповідно до частини 1\~статті 216 ЦК України, недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що повязані з його недійсністю. Відповідно до частини 1\~статті 236 ЦК України, нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення. З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що зустрічні позовні вимоги [PERSON] про визнання іпотечного договору недійсним є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, у звязку з чим вимоги ПАТ «[PERSON] Аваль» за первісним позовом задоволенню не підлягають, оскільки визнання спірного іпотечного договору недійсним, виключають можливість: визнання недійсним свідоцтва про право власності від 17.12.2015 р. №50128551; визнання недійсним договору купівлі-продажу від 01.02.2016 р., серія та номер: 7-76, посвідчений Першою Одеською державною нотаріальною конторою, укладеного між ТОВ «ІНВЕСТ ГРУП 2015» та [PERSON]; скасування рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно на квартиру [ADDRESS] за [PERSON]; анулювання запису в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна: 808765151101) про реєстрацію права власності [PERSON] на квартиру [ADDRESS]; визнання квартиру [ADDRESS] предметом іпотеки згідно Іпотечного договору від 06.07.2006 р., укладеного між АТ «[PERSON] Аваль» та [PERSON]; внесення відомостей до Державного реєстру іпотек щодо заборони відчуження квартири [ADDRESS]. Відповідно до\~вимог ст. 88 ЦПК України\~з відповідача ПАТ «[PERSON] Аваль» на користь позивача [PERSON] підлягає стягненню сплачений останнім судовий збір у розмірі 551,20 грн. При вищевикладених обставинах та

Outcome: approved