Jurisdiction: civil
Date: 2015-07-08 00:00:00

В Придніпровський районний суд м. Черкаси звернувся [PERSON] з позовом до [PERSON], ТОВ «Укрспецторг Групп» в особі Черкаської філії, відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції в Черкаській області, ПАТ «ОТП Банк», в якому просив визнати недійсними прилюдні торги з реалізації арештованого нерухомого майна, а саме трикімнатної квартири, розташованої в [ADDRESS], що були проведені об 10-00 год. 11.04.212 року та визнати недійсним протокол №23-0025/12 від 11.04.2012 року проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, яким затверджено результати прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна вказаної трикімнатної квартири, розташованої в [ADDRESS], що були проведені об 10-00 год. 11.04.212 року. Свої позовні вимоги мотивував тим, що організатор прилюдних торгів - TOB «Укрспецторг Групп» в особі Черкаської філії діяв відповідно до Договору №230025/12 від 16 березня 2012 року про надання послуг по організації і проведеню прилюдних торгів. До початку проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, а саме трикімнатної квартири, розташованої в [ADDRESS] організатором прилюдних торгів не було надано учасникам прилюдних торгів повної та всебічної інформації щодо вільного, без будь-яких обтяжень та обмежень, права реалізації нерухомого майна. Після підписання протоколу №23-0025/12 проведення прилюдних торгів від 11.04.2012 року позивачу стало відомо про те, що 29.04.2010 року до Державного реєстру обтяжень рухомого майна було внесено запис за №9782546. за яким все належне [PERSON] майно, в тому числі і зазначене в протоколі нерухоме майно перебуває під обтяженням - «податкова застава», обтяжувач - ДПІ у місті Черкаси. Оскільки прилюдні торги було проведено без попереднього погодження вказаних дій з обтяжувачем - ДПІ у місті Черкаси, що на думку позивача, враховуючи наявність податкового боргу [PERSON], суперечить інтересам держави та підтверджує відсутність необхідного обсягу цивільної дієздатності в організатора проведення прилюдних торгів. Крім цього, неповідомленням учасників прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна про наявність обтяження щодо предмету торгів організатор прилюдних торгів - TOB «Укрспецторг Групп» ввів в оману всіх його учасників, так як не перевіривши можливість безперешкодного продажу майна на прилюдних торгах, виставив його на продаж. Наявність обмежень щодо вчинення будь-яких дій з будь-яким майном, що належить (належало) [PERSON], а саме - заборона відчуження через податкову заставу істотно впливає на можливість вчинення дій, направлених на переоформлення права власності на нерухоме майно, що було предметом прилюдних торгів, в тім числі, і на вільне розпорядження придбаним ним на прилюдних торгах майном в майбутньому. За таких обстав позивач вважає, що на даний час він як переможець прилюдних торгів, після внесення повної суми грошових коштів на рахунок, зазначений в оскаржуваному протоколі, фактично буде позбавлений можливості в повному обсязі переоформити право власності на майно, придбане ним на прилюдних торгах через наявність ряду заборон, що містяться в державному реєстрі обтяжень. Сплативши повну вартість придбаного майна позивач так і не зможе відповідним чином оформити право власності та в подальшому, розпорядитися ним. А тому вважає, що зазначені торги було проведено з порушенням норм чинного законодавства, про які йому стало відомо після їх проведення, а тому є недійсними як і протокол проведення з їх проведення №23-0025/12 від 11.04.2012 року. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив задовольнити позов з викладених у ньому підстав. Крім того, добавив, що прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, що мають право здійснювати операції з нерухомістю і визначені на тендерній (конкурсній) основі, і з якими укладено відповідний договір державною виконавчою службою. Спеціалізована організація проводить прилюдні торги за заявкою державного виконавця. Заявка на реалізацію арештованого майна повинна містити дані визначені п. 5.11. наказу Міністерства Юстиції №74/5 від 15.12.99р. Про затвердження Інструкції про проведення виконавчих дій. До заявки повинні додаватися копії документів, що підтверджують право власності або інше речове право на нерухоме майно, визначених статтею 19 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень" (1952-15), а також копію розширеного витягу з Державного реєстру обтяжень рухомого майна або єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна. Організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 днів до дня початку прилюдних торгів публікує за місцезнаходженням предмета іпотеки принаймні в двох місцевих друкованих засобах масової інформації повідомлення про проведення прилюдних торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію (ч.З ст. 43 ЗУ Про іпотеку від 05.06.03р. №898). Зміст інформаційного повідомлення також повинен містити: найменування, опис і характеристику нерухомого майна, його місцезнаходження, стартову ціну, інші відомості потрібні для проведення прилюдних торгів. Якщо реалізації підлягає житловий будинок, квартира, то в інформації додатково зазначаються: розмір житлової та нежитлової площі будинку, квартири; адресу чи місцезнаходження, правовий режим квартири, будинку, обмеження на використання квартири, будинку. Підготовка до реалізації включає до себе проведення інвентаризації, збирання, аналіз інформації та розробку пропозицій щодо стану поточного та перспективного використання арештованого майна з метою надання потенційним покупцям більш повної інформації щодо майна, яке реалізується, а також документальне та технічне забезпечення підготовки майна до продажу тощо (п. 3.6, 3.7, 3.9 Тимчасового Положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна затвердженого Наказом Міністерства Юстиції № 68/5 від 27.10.99р.. Податкова застава це спосіб забезпечення сплати платником податків грошового зобов'язання та пені, не сплачених таким платником у строк, визначений цим Кодексом (п. 14.1.155. ПК України). Джерелами погашення податкового боргу платника податків (п. 87.2. ПК), а також право податкової застави (п. 89.2. ПК) поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами. Таким чином, права позивача були порушені з підстав неповноти зібраної інформації відповідачами та яка, відповідно, підлягала опублікуванню в засобах масової інформації, публікація не була проведена (здійснена) відповідно до вимог ст. 43 Закону України «Про Іпотеку», п. 3.6, 3.9 Тимчасового Положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна затвердженого Наказом Міністерства Юстиції № 68/5 від 27.10.99р., ненадання повної достовірної інформації щодо предмету прилюдних торгів, (наявність податкової застави) та її поширення на об'єкт продажу, чим ввів в оману всіх учасників прилюдних торгів та торги було проведено без погодження дій з обтяжувачем - ДПІ у місті Черкаси. Просить позов задоволити в повному обсязі. Він особисто звертався до податкової служби та там йому пояснили ,що торги проведені з порушенням законодавства ,а тому вони не знімуть ніяких обмежень до погашення [PERSON] заборгованості в повному обсязі і фактично він буде позбавлений можливості розпоряджатися квартирою, а це його не влаштовує. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги визнав повністю та не заперечував проти задоволення позову, додавши, що в нього наявний податковий борг і тому ДПІ міста Черкаси на всі його активи, в тому числі і на дану квартиру, за адресою [ADDRESS], як на платника податків була накладена податкова застава. Про даний факт він повідомляв, як ДВС, так і організацію, що проводила прилюдні торги, тобто ТОВ «Укрспецторг Групп». Чому проведення даних прилюдних торгів не було зупинено йому невідомо, також йому невідомо, чому учасники проведення торгів не були повідомлені про наявність податкової застави. Представник відповідача ТОВ «Укрспецторг Групп», в судовому засідання позовні вимоги не визнала, та пояснила, що відповідно до ст.45 ЗУ «Про іпотеку», за результатами проведення прилюдних торгів і продажу предмета іпотеки складається протокол, який підписується уповноваженим представником організатора прилюдних торгів та покупцем предмета іпотеки. У протоколі зазначаються: опис придбаного покупцем предмета іпотеки, початкова ціна предмета іпотеки, ціна продажу предмета іпотеки, інформація про покупця предмета іпотеки, день, до якого покупець повинен повністю сплатити вартість предмета іпотеки, банківський рахунок органу державної виконавчої служби для перерахування покупцем коштів за продану річ. У разі необхідності до протоколу може бути внесена й інша інформація. В нормі вище вказаної статті вказана необхідність оформлення самих торгів та оформлення їх результатів за допомогою протоколу проведення прилюдних торгів, а тому виключається необхідність для укладання договору купівлі-продажу бо сам про проведення прилюдних торгів, за своїм юридичним значенням прирівнюється до такого договору. Під час реєстрації учасника прилюдних торгів норми ст. 44 ЗУ «Про іпотеку» дотримані повністю, а сам позивач під час реєстрації на інформаційній карті власноруч написав, що з станом майна ознайомлений. Відповідно до ст. 43 ЗУ «Про іпотеку» в якій чітко вказано, що організація прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, іпотекодавця іпотекодержателя та всіх осіб, що зареєстровані у встановленому законом порядку. ДПІ у м. Черкасах не віднесені до вище переліченої категорії учасників кому потрібно повідомляти. Норма вказаної статті спростовує вказані позивачем порушення. Вони також виконали вимоги ч. 3 ст. 43 ЗУ «Про іпотеку» опублікували всі необхідні відомості в двох місцевих газетах . Про що свідчить фотокопія додана до заперечення. Також спеціалізована організація подала оголошення на сайт про, що свідчить номер та дата опублікування повідомленні, яке відправлене боржнику, державному виконавцю та стягувачу. Тому позовні вимоги, щодо визнання прилюдних торгів недійсними є необгрунтованими, бо порушення законодавства не мали місця. Представник відповідача ВПВР УДВС Головного управління юстиції у Черкаській області позов не визнала та пояснила, що позивачем у позовній заяві не вказано, які норми законодавства порушені саме ВПВР. Згідно ст.41 Закону України «Про іпотеку» реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону. У свою чергу, ч.1 ст.58 Закону України «Про виконавче провадження» передбачає, що для оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден державний виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання, який провадить свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». У п. 3.1 Типового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна, затвердженого наказом МЮУ 27.10.1999 № 68/5 (далі - Типове положення), встановлено, що вказане залучення оформляється договором. Вказана дія відповідачем вчинена, про що стверджує і сам позивач. При передачі майна на реалізацію, державним виконавцем ВПВР готується заявка, до якої додаються встановлені у п. 3.2 Типового положення додатки. Подальші дії з реалізації майна проводить не ВПВР, а спеціалізована торгівельна організація. Державний виконавець, після повного розрахунку покупців за придбане майно (тобто завершення прилюдних торгів), на підставі протоколу про проведення прилюдних торгів та копії документів, що підтверджують розрахунок за придбане майно, складає акт про проведені прилюдні торги і подає його на затвердження начальнику відповідного органу державної виконавчої служби (п. 6.1 Типового положення). Крім того, представник відповідча добавила, що ні Закон України «Про виконавче провадження», ні Типове положення, не передбачає обов'язкову присутність стягувача (у даному випадку ПАТ „ОТП Банк") на прилюдних торгах, а тому просила відмовити в задоволенні позову. Представник відповідача ПАТ «ОТП Банк» в судовому засідання позовні вимоги не визнала та просила повністю відмовити в їх задоволенні, підтримуючи думку попередніх відповідачів. 12 червня 2012 року ухвалою Придніпровського районного суду міста Черкаси було залучено в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору ДПІ в місті Черкаси, представник якої в судовому засіданні позовні вимоги визнав та пояснив, що 29.04.2010 р. ДПІ у м. Черкасах, відповідно до вимог Закону № 2181, була зареєстрована податкова застава в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна відносно [PERSON] на активи платника на суму в два рази більше суми податкового боргу у зв'язку з наявністю заборгованості з єдиного податку на підприємницьку діяльність з фізичних осіб в сумі 792.19 грн. За змістом пункту 8.1 статті 8 Закону України «Про порядок погашення зобов'язань платників податків перед бюджетами та державними цільовими фондами»від 21 грудня 2000 року № 2181 -III (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) з метою захисту інтересів бюджетних споживачів активи платника податків, що має податковий борг, передаються у податкову заставу. При цьому, податковим боргом в розумінні пункту 1.3 статті 1 Закону № 2181 (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) визнається податкове зобов'язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), самостійно узгоджене платником податків або узгоджене в адміністративному чи судовому порядку, але не сплачене у встановлений строк, а також пеня, нарахована на суму такого податкового зобов'язання. Пунктом 8.3 статті 8 Закону № 2181 (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що податковий орган зобов'язаний безоплатно зареєструвати податкову заставу у відповідному державному реєстрі застав за умови строку дії такої податкової застави більш як десять календарних днів. Відповідно до вимог пп. 8.2.1 п. 8.2 ст. 8 Закону України № 2181-ІІІ "Про порядок погашення зобов'язань платників податків перед бюджетами та державними цільовими фондами" (далі Закон № 2181), право податкової застави виникає у разі несплати у строки, встановлені цим Законом, суми податкового зобов'язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, - з дня, наступного за останнім днем зазначеного строку; несплати у строки, встановлені цим Законом, суми податкового зобов'язання, визначеної контролюючим органом, - з дня, наступного за останнім днем граничного строку такого погашення, визначеного у податковому повідомленні. З урахуванням положень цієї статті право податкової застави поширюється на будь-які види активів платника податків, які перебували в його власності (повному господарському віданні) у день виникнення такого права, а також на будь-які інші активи, на які платник податків набуде прав власності у майбутньому, до моменту погашення його податкових зобов'язань або податкового боргу. З метою захисту інтересів бюджетних споживачів активи платника податків, що має податковий борг, передаються у податкову заставу. В ст. 93 Податкового кодексу України (пп. 8.7.1 п. 8.7 ст. 8 Закону № 2181) наведений вичерпний перелік обставин, за яких можливе припинення податкової застави, а саме: отримання органом державної податкової служби підтвердження повного погашення суми податкового боргу в установленому законодавством порядку, визнання податкового боргу безнадійним, прийняття відповідного рішення судом у межах процедур, визначених законодавством з питань банкрутства, отримання платником податків рішення відповідного органу про скасування раніше прийнятих рішень щодо нарахування суми грошового зобов'язання або його частини (пені та штрафних санкцій) внаслідок проведення процедури адміністративного або судового оскарження. Підставою для звільнення активів з-під податкової застави та її виключення з державних реєстрів застав рухомого або нерухомого майна є відповідний документ, що засвідчує закінчення будь-якої з подій, визначених підпунктами визначених підпунктами 93.1.1 - 93.1.5 пункту 93.1 ст. 93 Податкового кодексу України. Станом на 25.06.2012 р. за [PERSON] рахується податковий борг з єдиного податку на підприємницьку діяльність з фізичних осіб , активи платника податків [PERSON] з-під податкової застави не звільнені. Крім того, відповідно до ст. 92 Податкового кодексу України, платник податків може відчуджувати майно, що перебуває у податковій заставі, тільки за згодою органу державної податкової служби. У разі відчуження майна, яке перебуває у податковій заставі, платник податків за згодою органу державної податкової служби зобов'язаний замінити його іншим майном такої самої або більшої вартості. У разі здійснення операцій з майном, яке перебуває у податковій заставі, без попередньої згоди органу державної податкової служби проводитись не може. оскільки торги проведені без погодження з інспекцією ,то їх слід визнати недійсними бо вони заборони зняти не можуть, бо це суперечить інтересам держави та порушує норми Податковому кодексу України та Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень». Заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав: Відповідно до частин першої та другої статті 41 Закону України "Про іпотеку" реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього Закону. Організація продажу предмета іпотеки покладається на спеціалізовані організації, які залучаються на конкурсній основі органами державної виконавчої служби. Право вибору спеціалізованої організації належить іпотекодержателю. Відповідно до ст. 61 Закону України "Про виконавче провадження" реалізація арештованого майна, за винятком майна, вилученого за законом з обігу та зазначеного в ч. 8 ст. 55 цього Закону, здійснюється спеціалізованими організаціями, які залучаються на тендерній (конкурсній) основі, на підставі договорів між державною виконавчою службою та спеціалізованими організаціями шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах. Прилюдні торги за своєю юридичною природою - це продаж майна, на яке звернено стягнення. Власником цього майна стає покупець, який запропонував за нього під час торгів найвищу ціну. Таким чином, під час проведення прилюдних торгів укладається договір купівлі-продажу, який може бути визнано недійсним із підстав, передбачених Цивільним кодексом України. В даному випадку окреме укладення договору купівлі-продажу не передбачається. Відповідно до ст. 203 ЦК України «Загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину» зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Відповідно до ст. 43 ЗУ «Про іпотеку» організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 днів до дня початку прилюдних торгів публікує за місцезнаходженням предмета іпотеки принаймні в двох місцевих друкованих засобах масової інформації повідомлення про проведення прилюдних торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію.. Зміст інформаційного повідомлення також повинен містити: найменування, опис і характеристику нерухомого майна, його місцезнаходження, стартову ціну, інші відомості потрібні для проведення прилюдних торгів. Якщо реалізації підлягає житловий будинок, квартира, то в інформації додатково зазначаються: розмір житлової та нежитлової площі будинку, квартири; адресу чи місцезнаходження, правовий режим квартири, будинку, обмеження на використання квартири, будинку. Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 27 жовтня 1999 року № 68/5, передбачено умови і порядок проведення прилюдних торгів з продажу квартир, будинків, підприємств як цілісного майнового комплексу, інших приміщень, земельних ділянок, що є нерухомим майном, на які звернено стягнення відповідно до чинного законодавства, а також розрахунків за придбане майно. Прилюдні торги з реалізації арештованого нерухомого майна за заявкою державного виконавця організовує і проводить спеціалізована організація, з якою органом державної виконавчої служби укладено відповідний договір. Як встановлено в судовому засіданні ТОВ «Укрспецторг» (відповідач 2) не в повній мірі виконав умови вимог вказаних вище ,зокрема, не надав повної інформації про предмет продажу та існуючі обмеження предмета продажу , а саме існування податкової застави на майно ,що буде служити перепоною як в реєстрації майна так і розпорядження ним в майбутньому; правовий режим квартири, будинку;матеріали стін квартири, будинку процент зносу, що на думку суду є суттєвим для реалізації квартири. Посилання відповідачів на те ,що податкова застава розповсюджується тільки на рухоме майно також не відповідає вимогам закону. Так, відповідно до ст. 2 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01.07.04р. № 1952-ІУ, державна реєстрація речових прав на нерухоме майно це - офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно, обтяження таких прав шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Згідно ст. 4 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», обов'язковій державній реєстрації підлягають речові права та обтяження у вигляді податкової застави, інших обтяжень з підстав визначених ст. 19 цього Закону (встановленої законом заборони користування та/або розпорядження нерухомим майном; видання актів відповідних державних органів та посадових осіб згідно із законом; та інш.). Державна реєстрація прав є публічною, проводиться органом державної реєстрації прав, який зобов'язаний надавати інформацію про зареєстровані права та їх обтяження в порядку, відповідно до п.5 ст.3 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Відповідно до п.14.1.155 ПК України, податкова застава це спосіб забезпечення сплати платником податків грошового зобов'язання та пені, не сплачених таким платником у строк, визначений цим Кодексом. Джерелами погашення податкового боргу платника податків (п. 87.2. ПК), а також право податкової застави (п. 89.2. ПК) поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами. Пріоритет податкової застави (різновиду обтяжень) щодо пріоритету інших обтяжень (включаючи інші застави) встановлюється відповідно до закону (ст. 90 ПК України). Окрім, того, відповідно до ст.15 ПК України, платник податків може відчужувати майно, що перебуває у податковій заставі, тільки за згодою органу державної податкової служби, а також у разі, якщо орган державної податкової служби впродовж десяти днів з моменту отримання від платника податків відповідного звернення не надав такому платнику податків відповіді щодо надання (ненадання) згоди (ст. 92 ПК). Як встановлено в судовому засіданні 29.04.2010 р. ДПІ у м. Черкасах, відповідно до вимог Закону № 2181, була зареєстрована податкова застава в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна відносно [PERSON] на активи платника на суму в два рази більше суми податкового боргу у зв'язку з наявністю заборгованості з єдиного податку на підприємницьку діяльність з фізичних осіб в сумі 792.19 грн. Також встановлено, що до початку проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, а саме трикімнатної квартири, розташованої в [ADDRESS] організатором прилюдних торгів не було надано учасникам прилюдних торгів інформації щодо вільного, без будь-яких обтяжень та обмежень, права реалізації нерухомого майна. Прилюдні торги за своєю юридичною природою - це продаж майна, на яке звернено стягнення. Власником цього майна стає покупець, який запропонував за нього під час торгів найвищу ціну. Під час проведення прилюдних торгів укладається договір купівлі-продажу, який може бути визнано недійсним із підстав, передбачених Цивільним кодексом України. Аналізуючи викладене, суд приходить до висновку, що прилюдні торги було проведено без попереднього погодження вказаних дій з обтяжувачем - ДПІ у місті Черкаси, що на думку суду, враховуючи наявність податкового боргу [PERSON], суперечить інтересам держави та підтверджує відсутність необхідного обсягу цивільної дієздатності в організатора проведення прилюдних торгів. Крім того, як було зазначено вище організатор природних торгів не надав повної інформації про правовий та реальний стан квартири , яка була виставлена на торги , а тому такі обставини теж являються підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Таким чином, неповідомленням учасників прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна про наявність обтяження щодо предмету торгів організатор прилюдних торгів та не надання інформації про предмет торгів які повинні були зазначені в повідомленні, TOB «Укрспецторг Групп» ввів в оману всіх його учасників, так як не перевіривши можливість безперешкодного продажу майна на прилюдних торгах, виставив його на продаж. За таких обставин у суду є всі підстави для задоволення позову.

Outcome: approved