Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-15 00:00:00

Представник позивачів [PERSON] та [PERSON] [PERSON] звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова із позовною заявою, яка в подальшому була уточнена, відповідно до якої просить стягнути з винних осіб на користь позивачів відшкодування завданої майнової шкоди в розмірі 55000,00 грн., суму сплаченого судового збору в розмірі 551,20 грн. В обґрунтування своїх позовних вимог посилаються на те, що є співласниками в рівних частинах квартири [ADDRESS] . 15.12.2016 року відбулося залиття вказаної квартири, про що складено Акт обстеження № 32 від 20.12.2016 року комісією дільниці № 7 КП "Жилкомсервіс", відповідно до якого залиття квартири відбулось в зв`язку із витоку теплоносія з системи центрального опалення, що проходить по горищу даного житлового будинку. В наслідок вказаного залиття, за попередньою оцінкою позивачів, їх квартирі була завдана майнова шкода, що становить 55000,00 грн. За вказаних обставин, позивачі просять стягнути вказану шкоду з відповідачів. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 30.12.2016 року відкрито провадження по справі. Представник позивачів [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити в повному обсязі. Представник позивачів через канцелярію суду подав клопотання про розгляд справи за його відсутності та зазначив, що позовні вимоги просить задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача Комунального підприємства "Харківські теплові мережі" (надалі - КП «ХТМ») проти задоволення позову заперечувала, в його задоволенні просила відмовити. Відповідно до поданого до суду заперечення проти позовної заяви посилалась на те, що зобов`язання по відшкодуванню збитків, спричинених внаслідок залиття, несе балансоутримувач будинку КП "Жилкомсерівс". Представник КП «ХТМ» Пономаренко Т.І. через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи за її відсутності та зазначила, що з позовними вимогами не згодна. Представник відповідача Комунального підприємства "Жилкомсервіс" (надалі - КП «Жилкомсервіс») Шевченко В.Р. проти задоволення позову заперечував, в його задоволенні просив відмовити. Відповідно до поданого до суду відзиву просить відмовити в задоволенні позову до КП «Жилкомсервіс» посилаючись на те, що вказану шкоду повинен відшкодувати відповідач КП «ХТМ». Представник КП «Жилкомсервіс» через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи за його відсутності та зазначив, що заперечує проти задоволення позову про відшкодування майнової шкоди в частині стягнення майнової шкоди саме з КП «Жилкомсервіс». Суд, вислухавши пояснення сторін та їх представників, дослідивши надані сторонами докази в обґрунтування вимог та заперечень, дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовну, виходячи з наступного. В ході судового розгляду встановлені наступні фактичні обставини по справі та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що позивачам [PERSON] та [PERSON] на праві приватної власності в рівних частинах належить квартира [ADDRESS] , на підтвердження чого в матеріалах справи міститься копія договору купівлі-продажу від 28.11.2007 р., посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Купровською Я.М., зареєстрованого в реєстрі за № 1346, та Витягу про реєстрацію в Державному реєстрі правочинів за № 5042789 від 28.11.2007, про реєстрацію права власності на нерухоме майно реєстратором: Харківський міський, Приватний нотаріус Купровська Я.М., реєстраційний номер: 2527813. 15.12.2016 року відбулося залиття квартири [ADDRESS] . Відповідно до Акту обстеження № 32 від 20 грудня 2016 року, затвердженого начальником дільниці № 7 КП «Жилкомсервіс» [PERSON] та складеним комісією у складі: інженера дільниці № 7 [PERSON] , 15 грудня 2016 року в квартирі [ADDRESS] на 5-му поверсі, п`яти поверхового, шести [ADDRESS] 1962 року побудови, сталося залиття квартири в зв`язку із витоком теплоносія з системи центрального опалення, що проходить по горищу даного житлового будинку. У зв`язку з чим позивачі змушені звернутись до суду за захистом своїх прав. Відповідно до виконаної Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз ім. Заслуженого професора М.С. Бокаріуса, на виконання ухвали Дзержинського районного суду м. Харкова, судової будівельно-технічної експертизи та наданого до суду Висновку судової будівельно-технічної експертизи № 22311 за цивільною справою № 6328/20964/16-ц, що складений 21.12.2018 року, судовий експерт [PERSON] дійшов наступних висновків щодо питань поставлених судом на розгляд судової будівельно-технічної експертизи: по 1-му питанню: мало місце залиття квартири за адресою: [ADDRESS] . Фіксація залиття проведена складанням відповідного акту працівниками балансоутримувача, в особі КП «Жилкомсервіс». За розгляданим актом, залиття квартири сталося 15.12.2016, причиною залиття є витік теплоносія з системи опалення, трубопроводи якої проходять у горищному приміщенні будинку; по 2-му питанню: внутрішнє оздоблення квартири [ADDRESS] має ушкодження від залиття; по 3-му питанню: розмір матеріального збитку, завданого власникам квартири [ADDRESS] [PERSON] та [PERSON] , внаслідок її залиття, станом на час складання висновку (21.12.2018), становить 32320 (тридцять дві тисячі триста двадцять) грн. 00 коп. Правовідносини, що виникають між виробниками, виконавцями, споживачами у процесі створення, надання та споживання житлово-комунальних послуг регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги». На момент виникнення спірних правовідносин був чинний Закон України\~«Про житлово-комунальні\~послуги» від 24 червня 2004 року № 1875 IV в редакції від 26.11.2016 року. Відповідно до частин 2 та 4 ст.\~19\~Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Особливими учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є балансоутримувач та управитель, які залежно від цивільно-правових угод можуть бути споживачем, виконавцем або виробником. Відповідно до ст.\~13\~Закону України\~«Про житлово-комунальні\~послуги» залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: 1) комунальні послуги (централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо - та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо); 2) послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо); 3) послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо); 4) послуги з ремонту приміщень, будинків, споруд (заміна та підсилення елементів конструкцій та мереж, їх реконструкція, відновлення несучої спроможності несучих елементів конструкцій тощо). Рішенням Харківської міської ради від 26 липня 2006 року № 69/06 було створено КП «Жилкомсервіс». Рішенням Харківської міської ради від 20 грудня 2006 № 1186 визначено виконавців житлово-комунальних послуг у житловому фонді комунальної власності територіальної громади міста Харкова: з управління будинком, спорудою або групою будинків - КП «Жилкомсервіс», з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій: КП «Харківблагоустрій», КП «Харківські теплові мережі», ДКП «Харківкомуночиствод», КП «ВТП «Вода», КСП «Харківгорліфт» та інші. Вказаним рішенням, прийнятим органом місцевого самоврядування в межах своєї компетенції, визначено статус КП «Жилкомсервіс» як управителя будинків, а КП «Харківські теплові мережі» - як виконавця послуг з їх утримання. Відповідно до ст.\~1\~Закону України «Про житлово-комунальні послуги», управителем є особа, яка за договором з власником чи балансоутримувачем здійснює управління будинком, спорудою, житловим комплексом будинків і споруд (далі-управління будинком) і забезпечує його належну експлуатацію відповідно до закону та умов договору. Виконавець - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Відповідно до п.7 ч. 2 ст.\~21\~Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. Стаття 29\~Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначає, що договір на надання житлово-комунальних послуг у багатоквартирному будинку укладається між власником квартири, орендарем чи квартиронаймачем та балансоутримувачем або уповноваженою ним особою. У разі якщо балансоутримувач не є виконавцем, він укладає договори на надання житлово-комунальних послуг з іншим виконавцем. Рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 20 грудня 2006 року № 1186 «Про визначення виконавців послуг в житловому фонді міста Харкова» визначено виконавців житлово-комунальних послуг у житловому фонді комунальної власності територіальної громади міста Харкова: з управління будинком, спорудою або групою будинків - КП «Жилкомсервіс», з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій: КП «Харківблагоустрій», КП «Харківські теплові мережі», ДКП «Харківкомуночиствод», КП «ВТП «Вода», КСП «Харківгорліфт» та інші. Частиною другою ст.\~24\~Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено, що балансоутримувач зобов`язаний укладати договір з власником (співвласниками) на утримання на балансі відповідного майна; утримувати на балансі майно, визначене договором з власником (співвласниками); вести бухгалтерську, статистичну та іншу, передбачену законодавством, звітність відповідно до законодавства; забезпечувати управління майном власними силами або укладати договір з юридичною особою на управління майном; забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належну експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Відповідно до п. 5 ч. 2 ст.\~24\~Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач зобов`язаний забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил, а також забезпечити належну експлуатацію та утримання майна, що передані на його баланс. Підпунктом 8 п. 2 ст.\~25\~Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено обов`язок управителя забезпечувати здійснення профілактичних, поточних, капітальних та аварійних ремонтів відповідно до встановлених стандартами, нормативами, нормами і правилами вимог щодо строків та регламентів. Відповідно до положень ст. 25\~Закону України «Про житлово-комунальні послуги», управитель має право, зокрема, укладати договори з виробниками, виконавцями, споживачами в порядку, встановленому законом. Як встановлено судом 13 лютого 2012 року між КП «Жилкомсервіс» (управитель) та КП «Харківські теплові мережі» (виконавець) було укладено Договір № 15/1 (нова редакція договору № 15/1 від 29.12.2006 року), відповідно до пункту 1.1 якого управитель доручає, а виконавець приймає на себе обов`язок надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в частині технічного обслуговування внутрішньо будинкових систем центрального опалення та гарячого водопостачання: мережі, арматура на них прилади та обладнання, які розміщені в межах будинку та виконання робіт з усунення аварійних ушкоджень на внутрішньо будинкових системах, управитель (КП «Жилкомсервіс») зобов`язується прийняти та оплатити виконавцю (КП «Харківські теплові мережі») надані послуги. Пунктами 2.3.2 та 2.3.5 вказаного договору сторони передбачили, що виконавець (КП «Харківські теплові мережі») зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені цим договором. Пунктом 5.2 вказаного договору встановлено, що управитель не відповідає перед споживачем за невиконання чи неналежне виконання виконавцем умов цього договору чи за допущені недоліки у наданні послуг, які сталися в результаті роботи виконавця. Пунктом 5.4 вказаного договору встановлено, що виконавець несе відповідальність перед споживачами, які мешкають або розташовані в житлових будинках комунальної власності територіальної громади міста Харкова, за ненадання або неналежне надання виконавцем послуг, в наслідок яких було заподіяно шкоду життю, здоров`ю, майну споживача або третіх осіб, майну управителя, майну територіальної громади, яке передано на обслуговування управителю, або навколишньому природному середовищу згідно діючого законодавства. Даний договір в судовому порядку оскаржений не був, матеріали справи не містять доказів існування намірів сторін розірвати вказаний договір, а отже, строк дії договору був пролонгований до 2019 року, та відповідно є обов`язковим до виконання. Отже, з аналізу умов укладеного між відповідачами у даній справі договору випливає, що саме на виконавця КП «ХТМ» покладено обов`язок щодо утримання та технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем централізованого опалення та гарячого водопостачання систем в будинках комунальної власності територіальної громади м. Харкова, в тому числі і в спірному будинку. Рішенням Виконавчого комітету Харківської міської ради від 20.12.2011р. № 902 «Про впорядкування надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в м. Харкові» (надалі - Рішення), з метою впорядкування надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій згідно\~Закону України «Про житлово-комунальні послуги», Порядку формування тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України від 01.06.2011 р. № 869, Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992р. № 572, Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, Примірного переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, затвердженого\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 10.08.2004 р. № 150, було затверджено Порядок та періодичність надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (надалі - Порядок). Додатком до вказаного Рішення визначено, що технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем включає в себе наступні види робіт, які повинен виконувати виконавець послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, тобто КП «ХТМ», при наданні послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій: - огляд санітарно-технічного устаткування внутрішньо будинкових систем теплопостачання (постійно); - регулювання теплового режиму в житлових будинках (у разі необхідності); - усунення течі на трубопроводах, приладах та арматурі (у разі необхідності); - усунення течі в трубопроводах, приладах та арматурі (у разі необхідності); - регулювання триходових кранів (Один раз на чотири місяці згідно графіку); - пригарка пробкових кранів (Один раз на чотири місяці згідно графіку); - ремонт та заміна регулювальних кранів, вентилів, засувок (у разі необхідності); - поновлення сальникових ущільнень (у разі необхідності); - укріплення теплової ізоляції трубопроводів (у разі необхідності); - очищення від накипу запірної арматури (у разі необхідності); - закріплення приладів що розхиталися в місцях їх приєднання до трубопроводу та встановлення додаткових гачків для труб та приладів (Один раз на рік при підготовці до роботи в ОЗП згідно графіку); - ліквідація повітряних пробок в радіаторах та стояках (у разі необхідності); - консервація та розконсервація систем теплопостачання (один раз на рік); - огляд та усунення нещільності згонів (Один раз на чотири місяці згідно графіку); - заміна прокладок у фланцевих з`єднаннях (у разі необхідності); - часткова заміна ділянок трубопроводу і запірної арматури (у разі необхідності); - заміна несправних контрольно-вимірювальних приладів (у разі необхідності); - виявлення та усунення перетоків (постійно); - усунення пошкодження ізоляції на трубах теплопостачання (Один раз на чотири місяці згідно графіку); - проведення робіт по відновленню конструктивних елементів житлового будинку при порушенні під час виконання робіт (у разі необхідності); - регулювання та гідравлічне випробування системи теплопостачання (Один раз на рік при підготовці до роботи в ОЗП згідно графіку); - промивання трубопроводів та приладів теплопостачання (Один раз на рік при підготовці до роботи в ОЗП згідно графіку); - гідравлічне випробування теплообмінників (Один раз на рік при підготовці до роботи в ОЗП згідно графіку); - огляд та очищення конденсаційних горщиків, елеваторів, змішувачів, редукційних клапанів, регулювальних кранів та вентелів, засувок, грязьових відстійників, повітрозбірників, компенсаторів, вантузів (Один раз на рік при підготовці до роботи в ОЗП згідно графіку); - ремонт та фарбування розширювальних баків; спуск води із системи теплопостачання (в період опалювального сезону допускається при аварі, якщо вимикання окремих відгалужень не забезпечує можливості її ліквідації, а також якщо температура води в зворотній магістралі знижується до 5 градусів С при температурі повітря нижче 0 градусів С) проведення аварійно-відновлювальних робіт на внутрішньо будинкових системах теплопостачання (Один раз на рік при підготовці до роботи в ОЗП згідно графіку); - заміна невеликих ділянок трубопроводу (у випадку аварійних ситуацій). Крім того,\~Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005р. №76, затверджено Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій (далі - Правила). Відповідно до пункту 2 Правил, технічне обслуговування жилих будинків це комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання, система технічного обслуговування жилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Крім того, відповідно пункту 2.1. Державних будівельних норм Інженерне обладнання будинків і споруд. Зовнішні мережі та споруди В.2.5-39:2008 «Теплові мережі», затверджених Наказом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 09.12.2008 р. №568, контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду житлових будинків проведення планових та позапланових оглядів (пункт 2.1 Правил). Планові огляди житлових будинків розподіляються на загальні та профілактичні. Загальні огляди передбачають комплексне обстеження комісією елементів приміщень будинку, а також їх зовнішнього благоустрою з метою визначення технічного і санітарного стану, виявлення несправностей і прийняття рішень щодо їх усунення, а також визначення готовності будинків до експлуатації в наступний період. Загальний огляд проводиться з періодичністю два рази на рік - навесні та восени (пункт 2.1.1 Правил). Загальний огляд здійснюється комісією, до складу якої входять відповідні спеціалісти виконавця послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та представники громадських організацій, правління ЖБК та ОСББ. У разі необхідності до складу комісій можуть включатися спеціалісти - експерти проектних інститутів та спеціалізованих організацій (пункт 2.1.3 Правил). Позапланові огляди передбачають огляд окремих елементів будинку або приміщень у разі аварій на зовнішніх комунікаціях. Позапланові огляди проводяться комісією або окремими працівниками виконавця послуг у залежності від обсягу та характеру пошкоджень, що виникли. (пункт 2.2.1 Правил). Згідно з пунктом 2.4.1 Правил, поточний ремонт виконується виконавцем послуг власними силами або із залученням підрядних організацій. Пунктом 3.1.1 Правил передбачено, що утримання допоміжних приміщень включає технічне обслуговування (планові, позапланові огляди, підготовку до сезонної експлуатації, поточний ремонт конструктивних елементів та інженерних систем і будинкового обладнання). З вищезазначених вимог Правил вбачається, що планові та позапланові огляди житлових будинків проводяться працівниками виконавця послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, яким в даному випадку є Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі». До того ж, підпунктами 2, 5, 7, 10 частини другою\~статті 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~встановлено обов`язки виконавця, до яких зокрема віднесено, здійснення контролю за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; своєчасне проведення підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; утримання в належному технічному стані, здійснення технічного обслуговування та ремонту внутрішньобудинкових мереж, вжиття заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; своєчасне за власний рахунок проведення робіт з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. Зазначені обов`язки виконавця також встановлені пунктом 32 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005р. № 630, відповідно до яких виконавець зобов`язаний, зокрема: - проводити двічі на рік перевірку стану внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку із складенням відповідного акта; - утримувати внутрішньобудинкові мережі у належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт. - усувати аварії та інші порушення порядку надання послуг, а також виконувати заявки споживачів у строк, встановлений законодавством та договором. Отже, технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем централізованого опалення та гарячого водопостачання в спірному будинку, мало здійснювати саме КП «ХТМ». Доводи представника КП «Харківські теплові мережі» на те, що на КП «Харківські теплові мережі» не покладено обов`язку щодо проведення поточного ремонту внутрішньобудинкових мереж системи централізованого теплопостачання є безпідставними та такими, що спростовуються вищевказаним рішенням органу місцевого самоврядування та умовами укладеного з КП «Харківські теплові мережі» договору. При цьому представником КП «ХТМ» в судовому засіданні не доведено, що виток теплоносія стався саме в результаті будь-яких винних дій позивачів або КП «Жилкомсервіс». Крім того, сторонами не заперечувалось, що актом обстеження № 32 від 20 грудня 2016 року встановлено, що залиття квартири відбулось в зв`язку із витоку теплоносія з системи центрального опалення, що проходить по горищу даного житлового будинку. Відповідно до положень ст. 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, серед іншого, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі, а згідно ст.\~16\~ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно з п. 3 ч. 1. ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Відповідно до ст.\~22\~ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Частиною 2 ст.\~22\~ЦК України передбачено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у ст. 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Відповідно до роз`яснень, що містяться в пункті 2\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6\~(з наступними змінами) «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. За змістом\~ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність будь-яких обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Частинами 1, 5, 6\~ст. 81 ЦПК України\~встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Оскільки рішенням органу місцевого самоврядування та умовами укладеного між КП «Жилкомсервіс»\~\~та КП «ХТМ», обов`язок щодо здійснення контролю за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримання в належному технічному стані, здійснення технічного обслуговування та ремонту внутрішньобудинкових мереж та вжиття заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій покладено на КП «ХТМ», відповідальність за завдану унаслідок залиття квартири позивачу шкоду покладається саме на КП «ХТМ». Зазначений висновок узгоджується з висновком, викладеним у постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 березня 2018 року у справі № 638/9832/15-ц (провадження № 61-3280зпв18). У зв`язку з тим, що залиття квартири позивача сталося внаслідок винних дій (протиправної бездіяльності), а саме неналежного стану внутрішньо будинкових систем централізованого опалення та гарячого водопостачання в спірному будинку технічне обслуговування якого, як було зазначено вище покладено на КП «Харківські теплові мережі», суд приходить до висновку, що саме з КП «Харківські теплові мережі» підлягає стягненню на користь позивачів сума завданого майнового (матеріального збитку), встановленого Висновком судової будівельно-технічної експертизи № 22311 за цивільною справою № 6328/20964/16-ц, що складений 21.12.2018 року, судовим експертом Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Заслуженого професора М.С. Бокаріуса Гнєтнєв С.С., в розмірі 32320 (тридцять дві тисячі триста двадцять) грн. 00 коп. у рівних часинах по 16160 (шістнадцять тисяч сто шістдесят) грн. 00 коп. кожному. Судові витрати позивача, понесені у зв`язку з оплатою судового збору, відповідно до ст. 141 ч.1 ЦПК України, суд також стягує з відповідача КП «ХТМ».

Outcome: partial