Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-19 00:00:00

Позивач звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до Житлово-будівельного кооперативу «РАЙДУГА», треті особи: Київська міська рада, Державний нотаріус Десятої Київської державної нотаріальної контори Сабадаш О.В. про визнання права власності в порядку спадкування, в якому просить суд: визнати за ним право власності на квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], в порядку спадкування за законом після померлої [PERSON]. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] померла дружина позивача [PERSON]. Після її смерті відкрилась спадщина на квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. Спірна квартира знаходиться в будинку, який є кооперативним і дружина позивача права володіння цією квартирою щляхом виплати всіх пайових внесків. За вище зазначеною адресою позивач проживає з 1968 року по теперішній час та був зареєстрований на час смерті дружини. 04 грудня 2015 року позивач звернувся до Десятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за законом. Також 04 грудня 2015 року діти позивача [PERSON] та [PERSON] подали до суду заяви до Десятої Київської державної нотаріальної контори про відмову від спадщини за законом після смерті [INFO] [PERSON] За життя дружини позивача не було оформлено правовстановлюючих документів на спірну квартиру. Постановою Державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Сабадаш О.В. від 22 березня 2016 року, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], оскільки не надано правовстановлюючих документів на спірну квартиру. Позивач в судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Причини неявки суду не повідомив, надав заяву про розгляду справи без його участі, позов просив задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача Житлово-будівельного кооперативу «РАЙДУГА» в судове засідання не з"явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Причини неявки суду не повідомив. . Представник третьої особи Київської міської ради в судове засідання не з"явився, через канцелярію суду надав свої пояснення в яких просив проводити розгляд справи без його участі та прийняти рішення згідно норм чинного законодавства. Третя особа Державний нотаріус Десятої Київської державної нотаріальної контори Сабадаш О.В. в судове засідання не з"явився, через канцелярію суду надав заяву в якій просив проводити розгляд справи без його участі та прийняти рішення згідно норм чинного законодавства. У відповідності до ч.2 ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України, у зв'язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в матеріалах справи докази, приходить до наступного. Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Якщо протягом однієї доби померли особи, які могли б спадкувати одна після одної, спадщина відкривається одночасно і окремо щодо кожної з них. Якщо кілька осіб, які могли б спадкувати одна після одної, померли під час спільної для них небезпеки (стихійного лиха, аварії, катастрофи тощо), припускається, що вони померли одночасно. У цьому випадку спадщина відкривається одночасно і окремо щодо кожної з цих осіб. Як вбачається з матеріалів справи, 05 листопада 1963 року між [PERSON] та [PERSON] було зареєстровано шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб від 05.11.1963 року № 631016, актовий запис № 1398.(а.с. 14). [INFO] померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть, актовий запис № 1549 (а.с. 17). Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Як встановлено судом, після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. Згідно довідки Форми №3 від 16.12.2015 року виданої Житлово-будівельним кооперативом «РАЙДУГА», квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] перебуває на балансі даного кооперативу та в ній зареєстровані та проживають [PERSON], [PERSON] та [PERSON].(а.с. 47). Відповідно до довідки № 78 від 25.12.2015 року виданої Житлово-будівельним кооперативом «РАЙДУГА», [PERSON] 01 січня 1990 року внесла суму пайового внеску за квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] в розмірі 2 895,25 крб. на підставі обмінного ордеру № 1708 від 12.08.1968 року.(а.с. 48,49). Відповідно до ст.ст. 1261, 1266 ЦК України у першу чергу спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який пережив, та батьки. Внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. За вимог ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Позивач звернувся до Державного нотаріуса Десятої Київської нотаріальної контори про отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], після смерті [INFO] [PERSON]. Постановою Державного нотаріуса Десятої Київської нотаріальної контори Сабадаша О.В. від 22 березня 2016 року, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], оскільки не надано правовстановлюючих документів на спірну квартиру. Разом з тим, [PERSON] та [PERSON], які є дітьми померлої [INFO] [PERSON] подали до Десятої Київської державної нотаріальної контори заяви про відмову від спадщини за законом на користь свого батька [PERSON]. Таким чином, в судовому засіданні було встановлено, що єдиним спадкоємицем після смерті [INFO] [PERSON] є її чоловік - [PERSON], [INFO], який прийняв спадщину після смерті своєї дружини. Згідно положень пункту 23 постанови Пленуму Верховного суду № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, в установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до п.п. 4.14, 4.15, 4.18. п. 4 Глави 10 порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року № 282/20595, при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов'язково перевіряє: факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти. Видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. Якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус виготовляє витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз'яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку. Частиною першою статті 11 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно статті 60 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього кодексу. Відповідно до вимог п. 5 ст..19 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" підставою для державної реєстрації прав та їх обтяжень є рішення суду що набрало законної сили. Виходячи з положень статті 392 ЦК України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, який засвідчує його право власності. Зважаючи на викладене, а також на те, що підстав для усунення спадкоємців від спадкування, передбачених ст. 1224 ЦК України не встановлено, суд приходить до висновку про доведену обґрунтованість позову та вбачає його таким, що підлягає задоволенню.

Outcome: approved