Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-07 00:00:00

15 березня 2017 року представник позивача [PERSON] за довіреністю - [PERSON], звернувся до суду з позовом про скасування акту та встановлення факту нещасного випадку повязаного з виробництвом. В обґрунтування позову представник зазначив, що [PERSON] перебував у трудових відносинах з державним підприємством «Криворізька теплоцентраль» з 2002 року на посаді слюсаря з ремонту устаткування теплових мереж 4 розряду Південного експлуатаційного району, наказ №406-к від 03.12.2002 року. На підставі Наказу №306к від 19.11.2014 року його звільнено за п.2 ч.1 ст.40 КЗпП України, тобто розірвання трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу. Перебуваючи з підприємством в трудових відносинах, 26 червня 2014 року, під час виконання посадових обовязків на території підприємства у шостій котельні, при піднятті ломом мережевого електродвигуна позивачем була отримана травма спини, яка потягла за собою втрату працездатності, встановлення ІІ групи інвалідності, операції, звільнення за станом здоровя. На підставі заяви [PERSON] на підприємстві було проведено розслідування з метою встановлення нещасного випадку, одержання письмових пояснень потерпілого, визначення відповідності умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці та для того, щоб зясувати обставини і причини настання нещасного випадку, вивчити первинну медичну документацію, тощо. За результатами проведеного розслідування комісією, що була створена відповідачем, було складено акт за формою Н-5, відповідно до даного акту травми які зазнав [PERSON] визначено як такі, що не пов'язані з виробництвом та підпадають під дію ст.15 Постанови КМУ від 30.11.2011 р. №123 «Деякі питання розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві». З висновком (актом) Позивач не згоден у повному обсязі, оскільки травму отримав при виконанні трудових обовязків та вважає складений акт підлягає скасуванню, тому просить визнати нещасний випадок, який стався 26.06.2014 року таким, що пов'язаний із виробництвом. 15 грудня 2017 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 року №2147-VIII. Вказаним Законом введена в дію нова редакція Цивільно-процесуального кодексу України. Згідно ч.3 ст.3\~ЦПК України (в новій редакції), провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Відповідно до п. п. 9 п. 1 Розділу ХІІІ Перехідних Положень\~ЦПК України в новій редакції справи в судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Позовна заява надійшла до суду 15 березня 2017 року, справа підсудна Жовтневому районному суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області, тому ухвалою від 21 березня 2017 року по праві відкрито провадження з призначенням попереднього судового засідання. Ухвалою від 07 квітня 2017 року замінено відповідача, в з звязку з перетворенням підприємства 16.03.2017, назва Державного підприємства «Криворізька теплоцентраль» змінена на публічне акціонерне товариство «Криворізька теплоцентраль». 07 квітня 2017 року проведено попереднє судове засідання, справу призначено до розгляду на 05.05.2017 року. 14 травня 2018 року у зв'язку зі зміною типу акціонерного товариства змінено назву відповідача - з Публічне акціонерне товариство «Криворізька теплоцентраль» на Акціонерне товариство «Криворізька теплоцентраль». В судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник за довіреністю [PERSON] підтримали позовну заяву, пояснили, що в заяві про нещасний випадок, в звязку з великим проміжком часу, помилково було зазначено дата отримання травми - 27 червня 2014 року, замість 26 червня 2014 року, а тому комісія зробила висновок про побутову травму, хоча в описовій частині акту проведення розслідування нещасного випадку, факт проведення робіт [PERSON] саме 26 червня 2014 року, під час яких він отримав травму не оспорювалось. Просили позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача у судовому засіданні просила відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на необґрунтованість позивачем своїх доводів, комісією встановлено, що 27.06.2014 [PERSON] був вихідний, а тому отримана травма була вдома. Крім того, позивач згідно медичних документів звернувся на медичною допомогою лише 01.05.2014, а тому є всі підстави вважати, що травма отримана [PERSON]А не повязана з виробництвом. Повні свої доводи виклали в запереченні на позов. Представник третьої особи Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області в особі Криворізького відділенні управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову, посилаючись на необґрунтованість позовних вимог. Допитаний судом в якості свідка [PERSON] пояснив, що на той час працював майстром районної котельні №6 ДП «Криворізька теплоцентраль». 26.06.2014 року було отримано наряд на ремонт селевого насоса №1. [PERSON] працював в котельні, усі працівники були під наглядом. Необхідно було працювати з ломом для підйому важкого насосу, вага якого приблизно 1700 кг. Лом просувався під електродвигун з упором його на опору і за допомогою маси власного тіла давити на лом зверху вниз, щоб підняти двигун. Ніхто з працівників в цей день до 17-00 години зі скаргами до нього не звертався. [PERSON], слюсар-ремонтник, також працював в цей день. Допитана в якості свідка [PERSON], пояснила, що після роботи 26.06.2014 року, у четвер, її чоловік [PERSON] прийшовши з роботи, поскаржився на болі в спині. Враховуючи, що попереду були вихідні дні, вони вирішили, в домашніх умовах, надавати медичну допомогу. Однак, в понеділок чоловіку стало гірше і він звернувся до лікаря. Чоловік десять днів був на лікарняному, а потім його госпіталізували та оперували. Відповідно до ч.1\~ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч.1\~ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно вимог ч.3\~ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.2\~ст.77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно\~ст.80 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина 1); докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі (частина 5). Відповідно до ч.1\~ст.82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Відповідно до частини першої\~статті 16 ЦК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною першою\~статті 15 ЦК України\~визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Судом встановлено, що наказом № 406-2 від 03 грудня 2002 року позивач [PERSON] прийнятий на посаду слюсаря з ремонту устаткування теплових мереж 4 розряду Південного експлуатаційного району підприємства «Криворізька теплоцентраль», що підтверджено копією трудової книжки (а.с. 4). 16 січня 2017 року [PERSON] звернувся до ДП «Криворізька теплоцентраль» із заявою про розслідування нещасного випадку, що стався 27 червня 2014 року ( а.с.74). Відповідно до ст.171 КЗпП України, власник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України. Відповідно до ст.22\~Закону України\~«Про охорону\~праці» роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об'єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов'язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов'язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку. На підставі заяви [PERSON] у січні 2017 року на ДП «Криворізька теплоцентраль» було організовано розслідування для встановлення факту нещасного випадку, одержання письмових пояснень потерпілого, визначення відповідності умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці для зясування обставин і причин настання нещасного випадку, вивчення медичної документації. Процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах, визначена та регулюються Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232, яка набрала чинності 01 січня 2012 року. Між сторонами склалися правовідносини, які регулюються КЗпП України, Законом України\~«Про охорону\~праці» та Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету\~Міністрів України\~від 30\~листопада 2011\~року №1232 (далі - Порядок). Відповідно до п.7 Порядку, розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров'ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного і рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення, а також настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов'язків. Згідно до п.11 Порядку, до складу комісії входять керівник (спеціаліст) служби охорони праці або посадова особа, на яку роботодавцем покладено виконання функцій з охорони праці (голова комісії), представник Фонду за місцезнаходженням підприємства, представник первинної профспілки (у разі наявності на підприємстві кількох профспілок - представник профспілки, членом якої є потерпілий, а у разі відсутності профспілки - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці), а також представник підприємства, інші особи. Відповідно до п.14 Порядку, комісія зобов'язана протягом трьох робочих днів з моменту її утворення: обстежити місце настання нещасного випадку, одержати письмові пояснення потерпілого, якщо це можливо, опитати осіб - свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; з'ясувати обставини і причини настання нещасного випадку; вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби потерпілого, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо); визначити, пов'язаний чи не пов'язаний нещасний випадок з виробництвом; установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; скласти у п'яти примірниках акт проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5 (далі - акт за формою Н-5) згідно з додатком 3 та акт про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом, за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) згідно з додатком 4 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом) і передати їх роботодавцеві для затвердження. Акти за формою Н-5 і Н-1 підписуються головою та всіма членами комісії. У разі незгоди із змістом акта член комісії підписує його з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово і додає до акта за формою Н-5 як його невід'ємну частину. У разі коли нещасний випадок визнаний комісією таким, що не пов'язаний з виробництвом, складається акт за формою Н-5. Відповідно до акту про ведення розслідування нещасного випадку, що стався 26 червня 2014 року о 13:30 годині на Державному підприємстві «Криворізька теплоцентраль» встановлено у п.3 обставини, за яких стався випадок: 16 січня 2017 року [PERSON] звернувся на ДП «Криворізька теплоцентраль» з заявою про створення комісії та проведення розслідування нещасного випадку, що стався з ним 26.06.2014. Комісією з розслідування встановлено, що з 16 серпня 2014 року по 26 червня 2014 року [PERSON] слюсар з ремонту устаткування теплових мереж 4 розряду, виконував роботу за наряд-допуском №8 Текущий ремонт селевого насоса №1. 26 червня 2014 року о 07 годині 45 хвилин слюсар [PERSON] прибув на роботу в район котельні №6 південного експлуатаційного району вдягнув необхідні засоби індивідуального захисту ( спецодяг, спецвзуття та інше) [PERSON], разом зі слюсарем-ремонтником [PERSON], перед початком виконання вищевказаних робіт був проведений цільовий інструктаж майстром районної котельні №6 [PERSON], після чого він приступив до продовжування виконання робіт по наряду-допуску №8. Поточний ремонт сетевого насосу №1 - тобто центрування мережевого насосу з електродвигуном. Після обідньої перерви члени бригади продовжили роботу. Для центрування електродвигуна (маса - 1,7т) використовувались металеві центровочні пластини, які необхідно було підкласти під лапи електродвигуна за допомогою металевого лому (довжиною 2 м). [PERSON]А, в складі бригади виконував вище вказані роботи засунувши лом під електродвигун, уперши його на опору та за допомогою маси власного тіла давив на лом зверху вниз неодноразово. З пояснень [PERSON]А, після черової спроби упору на лом, він відчув різку біль в попереку, внаслідок виконання вищевказаних робіт, однак нікому про це не повідомив. З початку та на протязі виконання вищевказаних робіт відмови від виконання завдання по наряд-допуску від [PERSON]А не надходило. 26 червня 2014 року о 16 год. 30 хв. робота по наряду-допуску № 8 «Текущий ремонт селевого насоса № 1» була закінчена, наряд-допуск № 8 закритий, травм та скарг на погіршення стану здоровя від працівників не надходило. 01.07.2014р., [PERSON] А, знаходився на лікарняному (листок непрацездатності Серія АГИ № 482367 КЗ «Криворізька міська лікарня № 1» Дніпропетровської обласної ради») з діагнозом: Вертеброгенна люмбоішіалгія зліва, фаза загострення в якому вказана причина непрацездатності: загальне захворювання. По вищенаведеним обставинам випадку та відповідно до пояснювальної записки [PERSON] необхідно відмітити різність в подачі свідчень, а саме: -в пояснювальній записці [PERSON] вказав дату подій - 27.06.2014р., але з 27.06.2004р. по 30.06.2014р. в табелі обліку робочого часу Півд.ЕР за червень 2014р., оформленому у встановленому порядку (підписаний: керівником підрозділу [PERSON], керівником відділу кадрів [PERSON], керівником планово-економічного відділу-- [PERSON]Г.), [PERSON] знаходився на вихідних днях. -згідно з лікарняними листками серія АГН №482367-М54 з 01.07.2014 по 10.07.2014, серія АГІ №241909 з 21.07.2014 по 10.08.2014 -М54, серія АГ з 11.08.14-27.08.14 М512, серія АГІ №210242 з 28.08.14-19.10.14 - М54.1, серія АГЛ №979559 з 20.10.14-31.10.14 М512, серія АГЗ №026316 з 01.11.14-18.11.14 М54.1 - Загальне захворювання. -таким чином, можлива вірогідність того, що отримане захворювання могло бути наслідком, виконання робіт в побуті, находячись на вихідних з 27.06.2014р. по 30.06.2014р. Комісія, оглянувши місце нещасного випадку, ознайомившись з пояснювальними записками [PERSON] та свідків, документацією, медичними висновками, встановила: 1.Місце нещасного випадку відповідає нормативним документам з охорони праці: 2.Відмови від виконання завдання по наряд-допуску від [PERSON] не поступало. 3.26.06.2014р. звернень слюсаря 4 розряду [PERSON] до безпосереднього керівника зі скаргами на незадовільний стан, здоровя не було; 4. \~ \~ \~ \~Відповідно до листа № 204 від 08.02.2017р. який надійшов від КЗ «Криворізька міська лікарня № 1» Дніпропетровської обласної ради», в якому зазначено, що можна припустити, що вказаний теперішній стан та захворювання [PERSON] можуть бути наслідками тих обставин, за яких [PERSON] виконував роботу 27.06.2014р. \~ \~ \~ \~. \~ \~ \~ \~' 5.Конєв М.А. був забезпечений в повному обсязі засобами індивідуального захисту та спец взуттям. 6.Конєв М.А. відмовився від проходження судово-медичної експертизи, для встановлення причинно-наслідкового звязку між виконанням вищевказаних робіт з встановленим діагнозом. Свідки випадку: відсутні. Причини настання нещасного випадку. Основною причиною нещасного випадку є психофізіологічна: інші причини (погіршення стану здоровя у звязку з загальним захворюванням). Технічні та організаційні причини випадку відсутні. Порушення законодавства з охорони праці відсутнє. Комісія з розслідування нещасного випадку оглянувши місце випадку, вивчивши матеріли розслідування, отримавши пояснення [PERSON] та осіб причетних з до випадку, розглянувши висновок комунального закладу Криворізька міська лікарня №1» Дніпропетровської обласної ради» прийшла до висновку: Випадок в виробничому приміщенні районної котельні №6 Південного експлуатаційного району з [PERSON] слюсарем з ремонту устаткування теплових мереж 4 розряду ДП « Криворізька теплоцентраль» [PERSON], визнано таким, що не пов'язаний з виробництвом, та не підпадає під дію п.15 « Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого постановою КМУ від 30.11.2011 року №1232. Осіб, дії або бездіяльність яких призвели до випадку з [PERSON], комісія не вбачає. Члени комісії з розслідування випадку мали зустріч з [PERSON] з метою розяснення згідно з чинним законодавством. Згідно інформації\~Комунального закладу\~«Криворізька міська\~лікарня №1»\~ДОР,\~[PERSON]\~01.07.2014\~звернувся до\~лікаря-невропотолога\~КДЦ ДН\~№3\~з гостро\~виниклою біллю в попереково-крижовому відділу хребта з іррадіацією в ліву нижню кінцівку, після фізичного навантаження. Був оглянутий лікарем та встановлений попередній діагноз: Вертеброгенна люмбоішіалгія зліва, фаза загострення. Призначене амбулаторне лікування та рентгенологічне обстеження хребта. 02.07.2014 року на рентгенограмах попереково-крижорвого відділу хребта: Остеохондроз, спондилоартроз, функціональна нестабільність L5, S1 Пролікований амбулаторно. Больовий синдром купований. Виписаний до праці, з рекомендаціями МРТ обстеження попереково-крижового відділу хребта. 21.07.2014 року стан хворого погіршився: почався парез лівої ступні, різке погіршення ходи. Оглянутий неврапотологом, 22.07.2014 року, проведено МРТ обстеження: непрацездатний, дискогенна полірадікулопатія, дегенеративно-дистрофічні зміни у вигляді остеохондрозу спондилоартрозу попереково-криждового відділу хребта. Циркуляторна протрузія диску L4-L5, L5-S1 Лівостороння форамінальна грижа диску L5-S1, ретроспондилолістез L4-L5. Хворий знадився на лікарняному листку з 21.07.2014 р. 28.07.2014 року консультований завідуючим нейрохірургічним відділенням КЗ «Криворізька міська клінічна лікарня №2» ДОР, діагноз підтверджений. Рекомендовано направлення на оперативне лікування до ОКЛ ім.Мечнікова. 12.08.2014 року йому проведене транлігаментарне видалення між хребтового диска L5-S1. Хворий продовжив амбулаторне лікування дискогенної попереково-крижової полірадикулопатії. [PERSON] погіршився з 20.10.2014 року по 30.10.2014 року, повторно госпіталізований до нейрохірургічного відділення ОКЛ ім.Мечнікова. 22.10.2014р. повторно прооперований: видалення рецидиву грижі диску L5-S1 транслігаментарним боковим доступом. В подальшому хворий «непрацездатний. Лікувався амбулаторно. 19.11.2014р. оглянутий фахівцями Дзержинської МСЕК: визнаний-інвалідом ІІ групи загального захворювання з ураженням опорно-рухового апарату, непрацездатний у звичайний виробничих умовах». Взятий на диспансерний облік лікарем-невропатологом КДЦ ДН №3 КЗ "Криворізька міська лікарня №1" ДОР". Постійно лікувався амбулаторно, стаціонарно, санаторно-курортно. В листопаді 2015р. стан хворого в результаті проведеної реабілітації покращився. На огляду МСЕК визнаний інвалідом III групи, протипоказана важка фізична праця з тривалою ходою. Згідно з\~п.15\~(підпунктів\~17,\~18)\~«Порядку проведення\~розслідування та\~ведення обліку\~нещасних випадків,\~професійних захворювань\~і аварій\~на виробництві» затвердженим Постановою Кабінету міністрів України від 30.10.2011р. №1232 клініко-експертною комісією КЗ "Криворізька міська лікарня №1" ДОР" проведено розслідування даного випадку захворювання [PERSON]. Вивчивши медичну документацію (амбулаторну картку ф 025/6) комісія дійшла висновків: 1.Станом на 01.02.2017р. [PERSON] знаходиться під диспансерним наглядом лікаря-невропатолога КДЦ ДН №1, регулярно спостерігається та лікується. 2.Зважаючи на вищезазначене можна припустити, що вказаний теперішній стан та захворювання пацієнта можуть бути наслідками тих обставин, яких [PERSON] виконував роботу 26.06.2014р. Судом встановлено, що не оспорювалось сторонами, що останній робочий день [PERSON] перед травмою був 26.06.2014 року. Враховуючи, що між датою травмування та зверненням з письмовою заявою [PERSON] на підприємство ДП «Криворізька теплоцентраль» з вимогою провести розслідування нещасного випадку пройшов значний проміжок часу, тому є всі підстави вважати, що заявник помилився і травма дійсно сталася саме 26.06.2014 року. Подальше звернення позивача до медичної установи (01.07.2014 року), різке погіршення його стану, течія хвороби пітверджена медичними документами, що містяться у матеріалах справи з врахованням висновку клініко-експертної комісієї КЗ "Криворізька міська лікарня №1" ДОР" говорить на користь того, що травма з високою вирогідністю була отримана саме 26.06.2014 року на виробництві при виконанні робочого завдання за нарядом. Відтак, висновок комісії по розслідуванню нещасного випадку на виробництві зроблений у [PERSON] створеному на Державному підприємстві «Криворізька теплоцентраль» 13.02.2017 року за зверненням заявника [PERSON], суд вважає передчасним та таким, що протиричить зібраним та дослідженим по справі доказам. Під час ухвалення рішення суд у відповідності до приписів\~ст.264 ЦПК України\~встановлює наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, вирішує, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, визнаючи одні та відхиляючи інші докази. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6\~ст. 81 ЦПК). Відповідно до\~статті 315 ЦПК України\~суд розглядає справи про встановлення факт у каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообовязковому державному соціальному страхуванню. \~\~\~\~У п.9\~Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення»\~зазначено, що встановленні каліцтва на виробництві або у зв'язку з виконанням державних\~\~чи\~\~громадських обов'язків, якщо це потрібно для призначення пенсії або\~\~одержання\~\~допомоги\~\~по\~\~соціальному страхуванню, судам слід мати на увазі, що з дня введення в дію\~Закону України\~"Про\~охорону праці" (з 24 листопада 1992 року) справи про встановлення таких фактів не розглядаються в порядку окремого провадження. Питання, пов'язані із встановленням факту каліцтва на виробництві, коли виникає з приводу цього спір, а також, якщо при каліцтві в зв'язку з виконанням державних чи громадських обов'язків пенсія призначається особам, які внаслідок цього стали інвалідами, вирішуються в порядку встановленому для розгляду трудових спорів. Відповідно до ч.1\~ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, отже з відповідача на користь позивача належить стягнути судовий збір.

Outcome: approved