Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-10 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України, Бердянського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, [PERSON], [PERSON] , треті особи: треті особи: ТОВ "Кредитні ініціативи", приватний нотаріус Бердянського міського нотаріального округу Дмитренко М.Р., приватний нотаріус Бердянського міського нотаріального округу Градова В.Г. про визнання недійними електронних торгів з реалізацією майна - цілого убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв.м., що розташоване за адресою: [ADDRESS], результат яких оформлено протоколом № 142664 проведення електронних торгів від 29.01.2016 року ДП «СЕТАМ» Міністерства юстиції України та актом державного виконавця відділу державної виконавчої служби Бердянського міськрайонного управління юстиції Тоцької H.A. про проведення електронних торгів від 11.02.2016 р., визнання недійсним протоколу № 142664 проведення електронних торгів від 29.01.2016 року ДП «СЕТАМ» Міністерства юстиції України, за яким переможцем торгів з придбання цілого убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв.м., що розташоване за адресою: [ADDRESS] став [PERSON], визнання недійсним акту державного виконавця відділу державної виконавчої служби Бердянського міськрайонного управління юстиції Тоцької H.A. про проведення електронних торгів від 11.02.2016 року з реалізації цілого убудованого приміщення, загальною площею 43.9 кв.м., шо розташоване за адресою: [ADDRESS], визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна з електронних торгів, виданого 11.02.2016 року приватним нотаріусом Бердянського міського нотаріального округу Дмитренко М.Р. за реєстровим № 242 на ім'я [PERSON], скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно під індексним №28185618 від 11.02.2016 року - 1/2 частки цілого убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв.м., що розташоване за адресою: [ADDRESS] за [PERSON], визнання недійсним договору куплі-продажу від 02.03.2016 року 1/2 частку убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв.м., що розташоване за адресою: [ADDRESS], укладеного між продавцем [PERSON] та [PERSON], посвідчений приватним нотаріусом Бердянського міського нотаріального округу Градовою\~В.Г., реєстровий №315 та скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно під індексним №28608924 від 05.03.2016 року - 1/2 частки цілого убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв.м., що розташоване за адресою: [ADDRESS] за [PERSON] Позов мотивує тим, що 29.01.2016 року державним підприємством «СЕТАМ» Міністерства юстиції України проведено електронні торги щодо примусової реалізації убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв.м., що розташоване за адресою: [ADDRESS], протокол № 142664, переможцем котрих став [PERSON] За наслідками проведення електронних торгів державним виконавцем відділу державної виконавчої служби Бердянського міськрайонного управління юстиції Тоцькою H.A. складено акт державного виконавця про проведення електронних торгів від 11.02.2016 року Вказаний акт послугував підставою для видачі свідоцтва про придбання нерухомого майна з електронних торгів, виданого 11.02.2016 року приватним нотаріусом Бердянського міського нотаріального округу Дмитренко М.Р. за реєстровим № 242, на ім'я [PERSON], що став переможцем електронних торгів, протокол № 142664. У подальшому [PERSON] уклав договір купівлі - продажу від 02.03.2016 року, відносно 1/2 частки убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв.м., що розташоване за адресою: [ADDRESS], який посвідчений приватним нотаріусом Бердянського міського нотаріального округу Градовою В.Г., реєстровий №315, за котрим на вказану частку набула право власності [PERSON] Позивач зазначала, про допущені під час реалізації нерухомого майна - убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв.м., що розташоване за адресою: [ADDRESS] порушення Закону України «Про виконавче провадження» та Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 16.04.2014 року № 656/5 (зі змінами), котрі полягали у неповідомленні її про проведення електроних торгів, про зниження вартості арештованого майна шляхом уцінки його вартості на 30%, реалізації майна за оцінкою майна що не була дійсною на момент проведення електронних торгів, застосування недійсного нормативного акту, що вже не регламентував процедуру продажу арештованого майна. На підставі цього просила суд позов задовольнити. Ухвалою Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 22 лютого 2017 року задоволено клопотання представника відповідача [PERSON]- адвоката Корнієнко М.О. про призначення по вказаній справі судової будівельно-технічної експертизи. Призначено по справі судову будівельно-технічну експертизу з метою визначення ринкової вартісті цілого убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв.м., що розташоване за адресою: [ADDRESS] на дату проведення електронних торгів 29.01.2016 року. Проведення експертизи доручено Запорізькому відділенню Дніпропетровського інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, розташованому за адресою: м. Запоріжжя, вул. Олександрівська, б. 13, експерта попереджено про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України. Витрати, пов'язані з проведенням експертизи покладено на відповідача - [PERSON] Ухвалою Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 07 березня 2018 року задоволено клопотання представника відповідача [PERSON]- адвоката Корнієнко М.О. про призначення по вказаній справі додаткової судової будівельно-технічної експертизи. Призначено по справі додаткову судову будівельно-технічну експертизу з метою визначення вартості поліпшень, що виконі в цілому убудованому приміщенні, загальною площею 43,9 кв.м., що розташоване за адресою [ADDRESS] після дати проведення електронних торгів, тобто після 29.01.2016 року, та визначення ринкової вартості цілого убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв.м., що розташоване за адресою: [ADDRESS] на дату проведення електронних торгів 29.01.2016 року., без урахування вартості вказаних поліпшень, що виконані після дати проведення електронних торгів, тобто після 29.01.2016 року. Проведення експертизи доручено Запорізькому відділенню Дніпропетровського інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, розташованому за адресою: м. Запоріжжя, вул. Олександрівська, б. 13, експерта попереджено про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України. Витрати, пов'язані з проведенням експертизи покладено на відповідача - [PERSON] Ухвалою Бердянського міськрайонного суду Запорізької області 19 лютого 2019 року відмовлено у задоволенні клопотання представнику позивача адвокату [PERSON] у призначенні повторної будівельно-технічної експертизи. Представник позивача -адвокат [PERSON] в судовому засіданні підтримав позовні вимоги та надав судові пояснення, аналогічні, викладеним в позовній заяві. Представник державного підприємства «СЕТАМ» Міністерства юстиції України до суду не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Надав суду письмовий відзив по суті позовних вимог, проти задоволення позову заперечував. Представник Бердянського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області до суду не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Відповідач [PERSON] до суду не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Представник відповідача [PERSON] -адвокат Корнієнко М.О. в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову та надав пояснення, аналогічні, викладеним в запереченні на позов. Акцентував увагу суду на практиці касаційного суду в аналогічних справах, письмово заявив про пропуск позивачем строку позовної давності при зверненні з цим позовом до суду, просив застосувати наслідки спливу строку позовної давності, у позові відмовити. Треті особи: представник ТОВ "Кредитні ініціативи", приватний нотаріус Бердянського міського нотаріального округу Дмитренко М.Р., приватний нотаріус Бердянського міського нотаріального округу Градова В.Г. до суду не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Приватний нотаріус Бердянського міського нотаріального округу Дмитренко М.Р., приватний нотаріус Бердянського міського нотаріального округу Градова В.Г. подали до суду заяви, просили справу розглянути за їх відсутності. Суд, заслухав учасників справи, свідка, дослідивши письмові матеріали справи, вважає що позов не підлягає задоволенню з огляду на таке. В ході судового розгляду з'ясовано, що у відділі державної виконавчої служби Бердянського міськрайонного управління юстиції Запорізької області на виконанні перебуває виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа № 801/4159/2012, виданого 15.11.2012 р. Бердянським міськрайонним судом Запорізької області про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» в особі філії «Відділення ПАТ Промінвестбанк в м. Запоріжжя» заборгованості у розмірі 555624,24 грн. Ухвалою Бердянського міськрайонного суду від 24.11.2014 року задоволено подання старшого державного виконавця відділу державної виконавчої служби Бердянського міськрайонного управління юстиції Запорізької області [PERSON] та у виконавчому провадженні ВП № 39701384 відкритому 10.09.2013 року за виконавчим документом - виконавчий лист № 801/4159/2012 виданий 15.11.2012 р. Бердянським міськрайонним судом Запорізької області замінено сторону виконавчого провадження, що вибула ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк», його правонаступником - ТОВ «Кредитні ініціативи». З метою виконання вищевказаного виконавчого провадження 10.11.2014 року державним виконавцем складено акт опису та арешту майна боржника, згідно якого описано та арештовано ціле убудоване приміщення загальною площею 43,9 кв.м. № [ADDRESS] яке належить на праві власності [PERSON]. Відповідно до статті 58 Закону України «Про виконавче провадження» від 21 квітня 1999 року № 606-XIV (чинному на момент проведення прилюдних торгів) державним виконавцем 14.11.2014 року згідно відповідної постанови державного виконавця з метою оцінки вищевказаного майна було залучено в особі суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання [PERSON] 18.02.2015 року до відділу державної виконавчої служби Бердянського міськрайонного управління юстиції Запорізької області надійшов звіт про оцінку арештованого нерухомого майна, згідно якого вартість вищевказаного арештованого майна визначена оцінювачем в розмірі 705 569,00грн. За вказаною ціною майно було передано на реалізацію. Призначені на 14.12.2015 року електронні торги за стартовою ціною 705 569,00 грн. не відбулися через відсутність допущених учасників торгів. Актом про зниження вартості арештованого майна від 24.12.2015 року, яке не реалізувалося на проведених електронних торгах майно уцінено на 30%. 29.01.2015 року були призначені другі електронні торги за стартовою ціною 493 898,00 грн. За результати проведення 29.01.2015 року електронних торгів, згідно протоколу № 142664 реалізоване майно за ціною 493 898,00 грн. придбав [PERSON] Актом державного виконавця від 11.02.2015 року реалізоване шляхом проведення електронних торгів майно - убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв.м., що розташоване за адресою: [ADDRESS] передано покупцю [PERSON] Від реалізації вказаного майна кошти були перераховані на депозитний рахунок державної виконавчої служби і за їх рахунок частково погашено заборгованість перед стягувачем, сплачено виконавчий збір та витрати по виконавчому провадженню. Вказаний акт послугував підставою для видачі свідоцтва про придбання нерухомого майна з електронних торгів, виданого 11.02.2016 року приватним нотаріусом Бердянського міського нотаріального округу Дмитренко М.Р. за реєстровим № 242, на ім'я [PERSON], що став переможцем електронних торгів, протокол № 142664. У подальшому [PERSON] уклав договір купівлі - продажу від 02.03.2016 року, відносно 1/2 частки убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв.м., що розташоване за адресою: [ADDRESS], який посвідчений приватним нотаріусом Бердянського міського нотаріального округу Градовою В.Г., реєстровий №315, за котрим на вказану частку набула право власності [PERSON] Спірні правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються положеннями Закону України «Про виконавче провадження» від 21 квітня 1999 року, в редакції, яка була чинною на час проведення електронних торгів, Тимчасовим порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 16 квітня 2014 № 656/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16 квітня 2014 року тощо. Відповідно до частини четвертої статті 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим положенням. Частиною третьою статті 62 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 58 цього Закону. Тимчасовий порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затверджений Наказом Міністерства юстиції України 16 квітня 2014 року, який втратив чинність з 18 січня 2016 року згідно з наказом Міністерства юстиції України від 22 грудня 2015 року (далі - Тимчасовий порядок), визначав порядок реалізації майна, зокрема в Розділі 2 вказано, що реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 58 Закону України «Про виконавче провадження». Згідно із частиною першою статті 58 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки нерухомого майна та майна, вартість якого перевищує сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, державний виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання, який здійснює свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Відповідно до частини п'ятої статті 58 вказаного Закону звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання.Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно. Тимчасовим порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів передбачено підстави й порядок призначення повторних електронних торгів, а також порядок уцінки нереалізованого майна. Так, згідно з пунктом 6 розділу 5 вказаного Тимчасового порядку, якщо до часу завершення електронних торгів не надійшла жодна цінова пропозиція, електронні торги вважаються такими, що не відбулися. Відповідно до пунктів 1, 2 розділу 8 Тимчасового порядку у разі якщо електронні торги не відбулися, нереалізоване майно (лот), яке (який) виставлялося (виставлявся) на електронні торги, підлягає уцінці (повторній уцінці). Уцінка (повторна уцінка) майна проводиться відповідно до статті 62 Закону України «Про виконавче провадження». За змістом пунктів 5, 6 розділу 8 Тимчасового порядку уцінка майна проводиться державним виконавцем у десятиденний строк з дня визнання електронних торгів такими, що не відбулися, після чого реалізація майна за вказаною ціною повинна бути проведена в місячний строк з дати проведення перших електронних торгів. Повторні електронні торги проводяться в місячний строк з дня проведення уцінки (повторної уцінки) майна згідно з вимогами, визначеними цим Порядком. Вартість майна, зазначена в уцінці (повторній уцінці), є стартовою ціною реалізації майна на повторних електронних торгах. Другі (треті) електронні торги предмета іпотеки проводяться в місячний строк з дати проведення перших (других) електронних торгів відповідно. У статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Порушення права пов'язане з позбавленням його суб'єкта можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб'єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Проведення прилюдних торгів з реалізації майна за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який утратив чинність, є підставою для визнання цих торгів недійсними лише за умови порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. З метою перевірки обставин справи, щодо відповідності початкової ціни продажу спірного нерухомого майна ринковій вартості об'єкту нерухомості, судом була призначена судово- будівельна експертиза за клопотанням представника відповідача [PERSON]- адвоката Корнієнка М.О. Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи № 94-17 від 10.11.2017 року, ринкова вартість цілого убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв.м., що розташоване за адресою: [ADDRESS] на дату проведення електронних торгів 29.01.2016 року становила 908 727,00 грн. Експерт Запорізького відділення Дніпропетровського НДІ судових експертиз [PERSON] суду пояснив, що вартість виконаних поліпшень безпосередньо впливає на вартість об'єкту, додатково пояснив, що вартість об'єкту продажу визначалася ним з урахуванням вже наявних поліпшень, що були виконанні на об'єкті нерухомості вже після дати його придбання відповідачами. Відповідно до висновку додаткової судової будівельно-технічної експертизи № 234-18 від 30.11.2018 року, по другому питанню ринкова вартість об'єкту нерухомого майна, нежитлового цілого вбудованого приміщення, загальною площею 43,9кв.м., в житловому будинку [ADDRESS], Запорізької області визначена порівняльним підходом, на дату проведення електронних торгів, станом на 29.01.2016р., без урахування вартості поліпшень, які були виконані після дати проведення електронних торгів(з округленням)складає 689 815,00 грн. Відповідно до кошторисної документації по договору підряду вартість поліпшень, які були виконані на об'єкті нерухомого майна, нежитлового цілого вбудованого приміщення, загальною площею 43,9кв.м., в житловому будинку [ADDRESS], Запорізької області, після дати проведення електронних торгів 29.01.2016р. становить 345 805,00 грн. У судовому засіданні експерт Запорізького відділення Дніпропетровського НДІ судових експертиз [PERSON] пояснив, що вартість виконаних поліпшень безпосередньо впливає на вартість об'єкту. Додатково пояснив, що при проведенні додаткової експертизи в розпорядженні експерта були наявні: договір підряду на капітальний ремонт «убудованого приміщення загальною площею 43,9 кв.м. що розташоване за адресою: [ADDRESS]» від 23 березня 2016 року з додатками до нього: довідкою про вартість виконаних робіт, локальним кошторисом, розрахунком витрат, актом приймання виконаних будівельних робіт, що були долучені судом до матеріалів справи. А тому експертом вартість об'єкту продажу в додатковому дослідженні визначена з урахуванням вже наявних поліпшень, що були виконані на об'єкті нерухомості вже після дати його придбання відповідачами, котрі не можливо не враховувати, оскільки вони є невід'ємними. Разом з тим, експерт пояснив, що розбіжність між висновками в 218 912 грн. пояснюється відсутністю в нього на момент проведення першого дослідження відомостей про обсяги та вартість невід'ємних поліпшень, що були виконані відповідачами після придбання реалізованого з електронних торгів майна, котрі безумовно впливають на початкову вартість реалізуємого майна. Аналізуючи висновок судової будівельно-технічної експертизи № 94-17 від 10.11.2017 року, котрим визначено ринкову вартість цілого убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв.м., що розташоване за адресою: [ADDRESS] на дату проведення електронних торгів 29.01.2016 року в розмірі 908 727,00 грн., та висновок додаткової судової будівельно-технічної експертизи № 234-18 від 30.11.2018 року, котрим визначено відповідно до висновків по другому питанню ринкова вартість об'єкту нерухомого майна, нежитлового цілого вбудованого приміщення, загальною площею 43,9кв.м., в житловому будинку [ADDRESS], Запорізької області визначена порівняльним підходом, на дату проведення електронних торгів, станом на 29.01.2016р., без урахування вартості поліпшень, які були виконані після дати проведення електронних торгів(з округленням)складає 689 815,00 грн., суд виходить з наступного. Відповідно до ч.2 ст.103 ЦПК України у разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. Згідно до ч.2 ст. 113 ЦПК України, якщо висновок експерта буде визнано необгрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові(експертам). Відповідно до ч. 1 ст. 110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Відповідно до п. 3. постанови Кабінету Міністрів України, від 10 вересня 2003 р. N 1440 «Про затвердження Національного стандарту N 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав» ринкова вартість - вартість, за яку можливе відчуження об'єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу. При оцінюванні судом висновку судової будівельно-технічної експертизи № 94-17 від 10.11.2017 року та висновку додаткової судової будівельно-технічної експертизи № 234-18 від 30.11.2018 року, суд враховує інші дослідженні під час розгляду справи письмові докази, а саме акт державного виконавця про зниження вартості арештованого майна від 24.12.2015 року, яке не реалізувалося на проведених електронних торгах майно і було уцінено на 30%., протокол № 142664 проведення електронних торгів від 29.01.2016 за стартовою ціною 493 898,00 грн., оскільки відчуження майна за початкову ціну на електронних торгах 14.12.2015 року, не відбулося у зв'язку з відсутністю допущених учасників. Тому суд враховує сталу судову практику, відповідно до якої порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України "Про виконавче провадження" № 606-ХІV від 21 квітня 1999 року, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо (ст. ст. 18, 24-27, 32, 33, 55, 57 цього Закону), то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом (зокрема, ч. 7 ст. 24, ч. 4 ст. 26, ч. 3 ст. 32, ч. 3 ст. 36, ч. 2 ст. 57, ст. ст. 55, 85 Закону). Під час розгляду справи [PERSON] не надано суду доказів, що після відкриття виконавчого провадження вона оскаржувала дії (бездіяльність) державного виконавця, у тому числі звіт про оцінку майна, акт державного виконавця про зниження вартості прештованого майна на 30% від 24 грудня 2015 року. З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що в розумінні п. 3. постанови Кабінету Міністрів України, від 10 вересня 2003 р. N 1440 «Про затвердження Національного стандарту N 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» ринковою вартістю проданого майна є саме ціна 493 898,00 грн., за котру відбулася реалізація цього нерухомого майна, та що була визначена після уцінки початкової ціни майна на 30%, оскільки, електронні торги 14.12.2015 року за початковою ціною в 705 569,00 грн, не відбулося у зв'язку з відсутністю учасників. Отже, висновки додаткової судової будівельно-технічної експертизи № 234-18 від 30.11.2018 року, котрим визначено відповідно до висновків по другому питанню ринкову вартість об'єкту нерухомого майна- нежитлового цілого вбудованого приміщення, загальною площею 43,9кв.м., в житловому будинку [ADDRESS], Запорізької області визначена порівняльним підходом, на дату проведення електронних торгів, станом на 29.01.2016р., без урахування вартості поліпшень, які були виконані після дати проведення електронних торгів(з округленням) в розмірі 689 815,00 грн. повністю узгоджуються з іншими наявними в матеріалах справи письмовими доказами: актом державного виконавця про зниження вартості арештованого майна на 30% від 24 грудня 2015 року, протоколом № 142664 проведення електронних торгів від 29.01.2016 за стартовою ціною 493 898,00 грн. Що стосується посилання позивача на те, що станом на день проведення електронних торгів (29.01.2016), набрав чинності в повному обсязі (пункти 1, 3-5 нового Порядку) новий Порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, то суд зазначає наступне. 29.12.2015 виникли цивільні відносини з підготовки майна до продажу між державним виконавцем та організатором торгів, а цивільні відносини щодо продажу майна на прилюдних торгах (подія, факт) виникли між організатором торгів та учасниками електронних торгів саме 29.01.2016, у зв'язку з чим порядок продажу майна має відповідати нормативно-правовому акту, який діяв у цей день, а саме вимогам нового Порядку. Крім того, інформація щодо набрання чинності вказаним новим Порядком є загальновідомою, тому і всі суб'єкти даних правовідносин мали враховувати це в процедурі продажу арештованого майна. Отже, з 18.01.2016 електронні торги формально мали проводитися відповідно до нового Порядку, а не відповідно до Тимчасового порядку. Враховуючи викладене, ДП "СЕТАМ" припинивши електронні торги 29.01.2016 о 18:00 формально порушив процедуру проведення торгів, встановлену новим порядком. Водночас, суд вважає за необхідне зауважити на тому, що головна умова, яка повинна бути встановлена судами під час розгляду спору про визнання недійсними прилюдних торгів, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім, наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. З огляду на зазначене, суд обґрунтовано дійшов висновку про відсутність правових підстав для визнання недійсними прилюдних торгів, оскільки реалізація майна за Тимчасовим порядком не вплинула на результати торгів, оскільки учасники торгів були обізнані про те, що торги будуть відбуватися відповідно до Тимчасового порядку, учасники погодилися на такі умови, зареєструвавшись як учасники цих торгів, сплативши гарантійний внесок та взявши участь у таких торгах, тобто, учасники торгів були поставлені у рівні умови. При цьому права і законні інтереси особи, яка оспорює ці прилюдні торги порушені не були, що підтверджується висновком додаткової судової будівельно-технічної експертизи № 234-18 від 30.11.2018 року, бо навіть за умови проведення торгів за новим Порядком позивачем ніяким чином не доведено, що результат торгів був би іншим, оскільки допитаний в судовому засіданні свідок пояснив, що не мав матеріальної можливості та жодного наміру придбати реалізоване майно, а сам позивач жодних вчинків щодо оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження» від 21 квітня 1999 року № 606-XIV (чинному на момент проведення прилюдних торгів) (зокрема, ч. 7 ст. 24, ч. 4 ст. 26, ч. 3 ст. 32, ч. 3 ст. 36, ч. 2 ст. 57, ст. ст. 55, 85 Закону) не вчиняв. Отже, за змістом положень ст. 13 ЦК України цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов'язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини від 20.10.11 в справі «Рисовський проти України» зазначений суд дійшов висновку про те, що ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються. З урахуванням закріплених у п. 6 ст. 3 ЦК України засад справедливості, добросовісності та розумності, що спонукають суд до врахування при вирішенні спору інтересів всіх сторін, при розгляді справ, з огляду на те, що [PERSON], який є переможцем конкурсу, діяв добросовісно, визнання недійсними оспорюваних прилюдних торгів за наведених вище обставин призведе до порушення його прав та охоронюваних законом інтересів, про що свідчить і усталена судова практика. Отже, суд, встановивши обставини, щодо відсутні порушення правил проведення торгів, які б могли вплинути на результати торгів, та недоведеністю позивачем порушення його прав, оскільки не доведено що вартість майна, визначена експертом оцінювачем у висновку, який використано органом державної виконавчої служби при формуванні стартової ціни підвищилася, оскільки сам лише факт проведення торгів після закінчення строку дії звіту про оцінку майна є формальним і не може бути безумовною підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, оскільки підставою для пред'явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, однак сукупність цих обставин позивачем під час розгляду справи не доведено. Оцінивши всі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про безпідставність твердження позивача про порушення його прав, шляхом заниження вартості початкового продажу арештованого майна, а тому в задоволенні позовних вимоги про визнання недійсними електронних торгів, протоколу, акту державного виконавця, свідоцтва про придбання нерухомого майна з електронних торгів слід відмовити Що стосується вимог позивача про визнання недійсним договору купівлі - продажу від 02.03.2016 року, що було укладено між [PERSON] та [PERSON] відносно 1/2 частки убудованого приміщення, загальною площею 43,9 кв.м., що розташоване за адресою: [ADDRESS], що посвідчено приватним нотаріусом Бердянського міського нотаріального округу Градовою В.Г., реєстровий №315, за котрим на вказану частку набула право власності [PERSON], то суд приходить до наступного. Згідно положень ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Статтею 203 ЦК України передбачено загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, а саме: зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей. Відповідно до ч.1 та ч.3 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). Позивачем, її представником підстав недійсності щодо оспорюваного правочину купівлі - продажу частки в спірному нерухомому майні, ні у позові, не під час розгляду справи по суті не наведено. Натомість судом встановлено, що [PERSON] здобув право власності на спірне нерухоме майно на законних підставах набуття права власності, а тому як слід, в нього наявне право володіння, користування та розпорядження цим майном. Тобто, договір купівлі-продажу від 02.03.2016 року, що укладений між [PERSON] та [PERSON] відповідає вимогам ст. 203 ЦК України, а тому позовні вимоги в частині визнання цього договору купівлі-продажу недійсним є безпідставними та не обгрунтованими, а отже задоволенню не підлягають. Похідними від вищевикладених вимог - є вимоги позивача про скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, нежитлового цілого вбудованого приміщення, загальною площею 43,9кв.м., в житловому будинку [ADDRESS], Запорізької області, що зареєстроване за [PERSON] та [PERSON], тому вони також залишаються без задоволення з огляду на таке. Відповідно до ч.1 ст.2 Закону України ст.9 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно - офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно, обтяження таких прав шляхом внесення відповідного запису Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Відповідно до пункту 2 частини другої цього Закону державний реєстратор приймає рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, про відмову в державній реєстрації, про її зупинення, внесення змін до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Згідно із ст. 11 Закону, державний реєстратор самостійно приймає рішення за результатом розгляду заяв про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. Втручання, крім випадків, передбачених цим Законом, будь-яких органів влади, їх посадових осіб, юридичних осіб, громадян та їх об'єднань у діяльність державного реєстратора під час проведення державної реєстрації прав забороняється і тягне за собою відповідальність згідно із законом. Відповідно до ст.ст. 26, 27 Закону державна реєстрація проводиться на підставі рішень судів, що набрали законної сили. У разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. Отже, зазначеним Законом передбачено скасування державної реєстрації прав на нерухоме майно і таке рішення приймається відповідним органом державної влади на підставі рішення суду. Крім того, статтею 48 Закону України «Про іпотеку» передбачено право іпотекодержателя, іпотекодавця, боржника та будь-якого учасника прилюдних торгів оскаржити результати цих торгів. Оскарження результатів проведення прилюдних торгів і продажу предмета іпотеки, передбачене цією статтею, є пред'явленням вимоги про визнання недійсним договору купівлі-продажу, укладеного на прилюдних торгах. Оскарження результатів торгів відповідно до статті 48 Закону України «Про іпотеку» означає можливість оскаржити договір, укладений на прилюдних торгах, як з підстав невідповідності його вимогам ЦК України, зокрема статей 203, 215 ЦК України, так і з підстав, передбачених статтями 45-47 Закону України «Про іпотеку». Відповідно до статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України). Згідно зі статтею 48 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна. Таким чином, у справах про визнання недійсними торгів з реалізації нерухомого майна, що перебуває в іпотеці, підлягає застосуванню спеціальна позовна давність, передбачена статтею 48 Закону України «Про іпотеку». Матеріали справи містять заяви представника відповідача -адвоката Корнієнко М.О. про застосування спеціального строку позовної давності, передбаченого статтею 48 Закону України «Про іпотеку». За загальним правилом перебіг загальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша статті 261 ЦК України). Виходячи з того, прилюдні торги відбулись 29.01.2016 року, а позовна заява подана до суду 12.08.2016 року суд, приходить до висновку про наявність підстав для відмови в позові у зв'язку з пропуском позивачем тримісячного строку позовної давності. Зазначена позиція суду відповідає висновкам Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, що викладені у постанові від 24 жовтня 2018 року по справі № 601/234/16. На підставі вищевикладеного та

Outcome: dismissed