Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-11 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з вказаним позовом до [PERSON] про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди. В обґрунтування позовних вимог [PERSON] вказує, що з 2011 року працює радником міського голови [PERSON] з питань пасажирських перевезень на громадських засадах. Зазначає, що відповідач [PERSON] направив лист від 26.10.2016 р. за №24 міському голові [PERSON], який, на її думку, містить образливу інформація стосовно її моральних та професійних якостей та поширив недостовірну інформацію стосовно створення нею сепаратистського угрупування. Вважає, що діями відповідача принижена її честь та гідність, ділова репутація, і таким чином їй заподіяно моральну шкоду, яка виразилася в моральних стражданнях та переживаннях. З огляду вказаного позивач [PERSON] прохала: -Визнати недостовірною, такою, що не відповідає дійсності, порушує права та свободи [PERSON], ганьбить її честь, гідність та ділову репутацію інформацію викладену в листі від 26.10.2016р. №24 адресованому Полтавському міському голові [PERSON]. -Зобов'язати [PERSON] спростувати недостовірну інформацію, поширену ним у своєму листі від 26.10.2016 р. №24 у спосіб найбільш близький до способу її поширення, шляхом направлення від мешканців будинку №84 по вул. Раїси Кириченко та членів автогаражного кооперативу «Каштан-1» нового листа Полтавському міському голові [PERSON] у строк не пізніше п'ятнадцяти днів з дня набрання рішення суду законної сили. -Стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] кошти в сумі 3000 (три тисячі) гривень в якості компенсації за завдану їй моральну шкоду. Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 04.01.2017 року відкрито провадження у справі. 11.09.2017 року [PERSON] звернувся із зустрічним позовом до [PERSON], в якому прохав стягнути з останньої моральну шкоду в сумі 691200 грн. Зазначає, що з початку перебування [PERSON] на посаді радника почалися ганебні дії цієї особи, остання не сплачує за комунальні послуги, відмовляється сплачувати членські внески, підбурює 2-х співмешканців розвішувати неправдиві об»яви щодо фінансових видатків правління АГК «Каштан-2», привласнивши таким чином функції незалежної ревізійної комісії. В результаті таких дій, вказує, що йому завдається моральна шкода, оскільки неодноразово [PERSON] був змушений давати покази та докази в міліцію, національну поліцію, податкову інспекцію, прокуратуру стосовно фінансової діяльності кооперативу. Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 12.06.2018 року зустрічний позов [PERSON] об»єднано із позовом [PERSON] У судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник [PERSON] позов підтримали, прохали задовольнити, зустрічний позов не визнали, прохали відмовити у його задоволенні. Відповідач [PERSON] первісний позов не визнав, прохав відмовити у його задоволенні, зустрічний позов прохав задовольнити. Суд, вислухавши учасників процесу, свідчення свідків, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. Судом встановлено,\~що [PERSON]\~працює радником\~міського голови\~[PERSON] з питань пасажирських перевезень на громадських засадах. У листі від 26.10.2016 року № 24 за підписом голови правління автогаражного кооперативу «Каштан -1» [PERSON]П від імені мешканців будинку № 84 по вул. Р.Кириченко та членів автогаражного кооперативу «Каштан -1», що в м. Полтаві звернувся до Полтавського міського голови [PERSON] із проханням дати правову оцінку протиправним діям радника на громадських засадах з питань транспорту [PERSON]. Ця особа користуючись своїм статусом власні зусилля спрямовує на задоволення особистих потреб, нічого позитивного не роблячи для розбудови транспортної системи міста. [PERSON] прикриваючись своїм службовим посвідченням користується безкоштовно міським автотранспортом, 8 років не сплачувала комунальні послуги за житло де мешкає, втручалася в діяльність судової системи м. Полтави, самовільно організувала перекриття підїздів до будинку № 84 по вул. Р. Кириченко, відмовилася від членства в автогаражному кооперативі «Каштан-1», де перебувала понад 10 років, не сплачує за землю, на якій розташований її гараж понад 3 роки, та підбурює деяких членів кооперативу на аналогічні кроки. Фактично цією особою створено сепаратистське угрупування, яке займається розвішуванням анонімних оголошень, фейкових повідомлень, розповсюдженням безпідставних чуток та звернень в правоохоронні органи про скоєння злочинів членами правління АГК «Каштан-1», які свого підтвердження не знаходять (а.с.6). Викладена інформація, за твердженням позивача, принижує її честь та гідність та суттєво шкодить її діловій репутації. Пунктом 15 постанови ВСУ № 1 від 27.02.2009 визначається, що недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені) Згідно з ч. 4 ст. 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім'ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. Відповідно до ст. 277 ЦК України,фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію. Спростування недостовірної інформації здійснюється незалежно від вини особи, яка її поширила. Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. Відповідно до ст.ст. 297, 299 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі, на недоторканість своєї ділової репутації, а також право на звернення до суду з позовом про захист своєї ділової репутації. Інформація щодо створення особою сепаратистського угрупування, викладена в п. 4 листа від 26.10.2016р. №24 адресованому Полтавському міському голові [PERSON] не доведена відповідачем та не підтверджена під час розгляду справи, а тому є недостовірною та такою, що не відповідає дійсності, порушує права та честь, гідність, ділову репутацію [PERSON], у зв»язку з цим підлягає спростуванню відповідачем у спосіб найбільш близький до способу її поширення, шляхом направлення листа Полтавському міському голові [PERSON] у строк не пізніше п'ятнадцяти днів з дня набрання рішення суду законної сили. Згідно ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Згідно\~\~Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Проте, позивачем не надано доказів наявності негативних наслідків у вигляді моральних страждань. За таких\~обставин в\~задоволенні позовних\~вимог [PERSON]\~ щодо\~відшкодування з\~відповідачів моральної\~шкоди в\~розмірі 3000\~гривень \~необхідно відмовити. У відповідності до ст. 141 ЦПК України з [PERSON] підлягає стягненню на користь [PERSON] 551,21 грн. судового збору. [PERSON] не надано будь-яких доказів та не доведено в судовому засіданні щодо неправомірних дій [PERSON] та завдання ними йому моральної шкоди. Звернення до правоохоронних органів з метою перевірки обставин та дій [PERSON], на які посилається [PERSON] у зустрічному позові, не можуть бути розцінені як завдання йому моральної шкоди. \~ \~ \~ \~Відповідно до Конституції України усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов'язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк (стаття 40); кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб (частина друга статті 55). \~ \~ \~ \~Питання практичної реалізації громадянами цих прав регулюються, зокрема, Законом України "Про звернення громадян", який забезпечує їм можливість брати участь в управлінні державними і громадськими справами, впливати на поліпшення роботи органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, відстоювати свої права і законні інтереси та поновлювати їх у разі порушення шляхом викладення в письмовій або усній формі пропозицій (зауважень), заяв (клопотань) і скарг. Згідно з частиною п'ятою статті 55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань", а статтею 4 Закону України "Про звернення громадян" передбачено підстави, які дають громадянам право оскаржувати рішення, дії (бездіяльність) у сфері управлінської діяльності, у тому числі органів державної податкової служби та їх посадових осіб. З огляду на викладене, звернення громадян до правоохоронного органу, що містять певні відомості про недодержання законів посадовими або службовими особами, передаються чи повідомляються не з метою доведення таких відомостей до громадськості чи окремих громадян, а з метою їх перевірки уповноваженими на це законом іншими посадовими особами. \~ \~ \~ \~Тому, такі звернення не можуть вважатися протиправними та завдавати моральну шкоду. Проблеми, пов'язані з особливостями реалізації права громадян на свободу вираження поглядів і критику стосовно дій (бездіяльності) посадових та службових осіб, неодноразово були предметом розгляду Європейського суду з прав людини. \~ \~ \~ \~Застосовуючи положення статті 10 Конвенції про захист прав людини та основних свобод ( 995_004 ) в рішеннях у справах "Нікула проти Фінляндії" ( 980_042 ), "Яновський проти Польщі" та інших, Суд підкреслює, що межі допустимої інформації щодо посадових та службових осіб можуть бути ширшими порівняно з межами такої ж інформації щодо звичайних громадян. \~ \~ \~ \~Тому,\~якщо посадові\~чи службові\~особи діють\~без правових\~підстав,\~ то\~мають бути\~готовими до\~критичного реагування\~ з\~ боку\~суспільства.\~ \~ \~ \~ \~ Таким чином підстави для задоволення зустрічного позову відсутні.

Outcome: partial