Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-12 00:00:00

Позовна заява обґрунтована зокрема тим, що йому стало відомо, що проводяться торги стосовно реалізації його майна. Звернувшись до виконавчої служби він довідався, що стосовно нього відкрито декілька виконавчих проваджень, щодо стягнення заборгованості з нього на користь певних юридичних осіб. Так про відкриття більшості виконавчих проваджень йому відомо не було, адже жодної постанови про відкриття даних виконавчих проваджень йому не повідомляли: 14.01.2014 року було відкрито виконавче провадження державним виконавцем Автозаводського відділу державної виконавчої служби Кременчуцького міського управління юстиції Норець Марина Віталіївна, щодо виконання виконавчого листа № 2-726/2012 виданого 10.09.2013 року Автозаводським районним судом м. Кременчука про стягнення боргу на користь ПАТ «Укрінбанк» у розмірі 71 791,10 грн. 17.06.2016 \~ \~ \~ \~року було відкрито виконавче провадження державним виконавцем Автозаводського відділу державної виконавчої служби м. Кременчука Головного територіального управління юстиції Савченко Л.П., щодо виконання судового наказу виданого 17.08.2012 року Автозаводським районним судом м. Кременчука про стягнення боргу на користь ПАТ «Полтаваобленерго». 03.08.2016 \~ \~ \~ \~було відкрито виконавче провадження державним виконавцем Автозаводського відділу державної виконавчої служби м. Кременчука Головного територіального управління юстиції шамало Ю.В., щодо виконання судового наказу виданого Автозаводським районним судом м. Кременчука про стягнення боргу на користь КП «Кременчукводоканал» Як йому згодом стало відомо 8 серпня 2018 року було проведено оцінку іпотечного майна та визначено вартість гусятників у сумі 51 700, 00грн. 24 жовтня 2018 року відбулися електронні торги з реалізації належного його майна, а саме: нежитлового приміщення, будівля гусятнику, загальною площею 339,6 кв. м., що розташоване за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до інформації розміщеної на сайті ДП «СЕТАМ» переможцем було спочатку визнано учасника № 9, який вказав ціну у розмірі 116842,00 грн. Але через несплату ним платежу право переможця перейшло до учасника № 2, який вказав ціну 115 291,00 грн. Але і даний учасник не сплатив вказану ціну. Тому право переможця було переведено на учасника № 4, який також нічого не сплатив і нарешті лише учасник під номером 6 був визнаний переможцем (тобто аж 4 переможець). З огляду на викладене можна дійти до обґрунтованого висновку про те, що оголошення переможцем прилюдних торгів третього і послідуючого учасників прилюдних торгів є порушенням порядку проведення торгів і такі дії не відповідають вимогам частини третьої статті 46 Закону України "Про іпотеку На підставі вищевикладеного просив суд ухвалити рішення, яким: - визнати недійсними електронні торги, які були проведені Державним підприємством «СЕТАМ», щодо реалізації нежитлового приміщення, будівля гусятнику, загальною площею 339,6 кв. м., що розташоване за адресою: [ADDRESS] , що належить йому на праві власності та протокол проведення електронних торгів № 378526 від 27 грудня 2018 року, згідно якого нежитлове приміщення, будівля гусятнику, загальною площею 339,6 кв. м., що розташоване за адресою: [ADDRESS] придбана [PERSON] . - визнати недійсним акт державного виконавця про проведені електронні торги, складений 16 січня 2019 року головним державним виконавцем Автозаводського відділу державної виконавчої служби міста Кременчук Головного територіального управління юстиції у Полтавській області Коротких Д.Г., щодо реалізації нежитлового приміщення, будівля гусятнику, загальною площею 339,6 кв. м., що розташоване за адресою: [ADDRESS] та належить йому на праві власності. 05 серпня 2019 року від представника ДП «Сетам» надійшов відзив на позов, який зокрема обґрунтовано тим, що реалізація арештованого майна за вищою ціною не порушує права позивача, оскільки сприяє отриманню стягувачем коштів для погашення заборгованості за рахунок майна боржника та швидшому виконанню рішення. Крім цього заявили клопотання про застосування строків позовної давності. 11 вересня 2019 року від представника Автозаводського ВДВС надійшов відзив на позов, який зокрема обґрунтовано тим, що позивачем обрано невірний спосіб захисту, оскільки йому слід звертатися зі скаргою на дії виконавця відповідно до ст.447 ЦПК України. Крім цього вказували, що позивачу було відомо про наявність виконавчих проваджень відносно нього. На підставі вищевикладеного просили суд відмовити в задоволенні позову. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити. Представник Автозаводського ВДВС просила суд в задоволенні позовних вимог відмовити. Представник ПАТ «Укрінбанк» на адресу суду надіслав заяву про розгляд справи без його участі. Від представника ДП «Сетам» надійшла заява про розгляд справи без його участі. Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися. Про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Суд, дослідивши матеріали справи приходить наступного висновку. Так, відповідач посилався у відзиві на позов на те, що позивачем обрано невірний спосіб захисту. Суд вважає такі доводи безпідставними з огляду наступне: У постанові Верховного Суду від 18.10.2018 у справі №903/145/18 викладено наступний правовий висновок: «Причиною виникнення спору зі справи стало питання щодо наявності чи відсутності підстав для визнання недійними електронних торгів з реалізації майна, що є предметом іпотеки. Відповідно до частини четвертої статті 656 Цивільного кодексу України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Частиною першою статті 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які І встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення Учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Відповідно до частини третьої статті 215 ПК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом і недійсним (оспорюваний правочин). Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто с правочином. який може визнаватися недійсним у судовому порядку. Враховуючи те, що відчуження майна з електронних торгів належить до договорів купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав і недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 ПК України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина перша статті 215 цього Кодексу). Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Аналогічне викладено і в Постанові Верховного Суду від 14.02.2019 року по справі № 903/228/18 та в Постанові від Об травня 2020 року по справі № 639/11329/13-ц. Так, судом встановлено та підтверджено наявними у справі доказами, що 14.01.2014 року було відкрито виконавче провадження державним виконавцем Автозаводського відділу державної виконавчої служби Кременчуцького міського управління юстиції Норець Марина Віталіївна, щодо виконання виконавчого листа № 2-726/2012 виданого 10.09.2013 року Автозаводським районним судом м. Кременчука про стягнення боргу на користь ПАТ «Укрінбанк» у розмірі 71 791,10 грн. 17.06.2016 \~ \~ \~ \~року було відкрито виконавче провадження державним виконавцем Автозаводського відділу державної виконавчої служби м. Кременчука Головного територіального управління юстиції Савченко Л.П., щодо виконання судового наказу виданого 17.08.2012 року Автозаводським районним судом м. Кременчука про стягнення боргу на користь ПАТ «Полтаваобленерго». 03.08.2016 \~ \~ \~ \~було відкрито виконавче провадження державним виконавцем Автозаводського відділу державної виконавчої служби м. Кременчука Головного територіального управління юстиції Шамало Ю.В., щодо виконання судового наказу виданого Автозаводським районним судом м. Кременчука про стягнення боргу на користь КП «Кременчукводоканал» 08 серпня 2018 року було проведено оцінку іпотечного майна та визначено вартість гусятників у сумі 51 700, 00грн. 24 жовтня 2018 року відбулися електронні торги з реалізації належного позивачу майна, а саме: нежитлового приміщення, будівля гусятнику, загальною площею 339,6 кв. м., що розташоване за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до інформації розміщеної на сайті ДП «СЕТАМ» переможцем було спочатку визнано учасника № 9, який вказав ціну у розмірі 116842,00 грн. Але через несплату ним платежу право переможця перейшло до учасника № 2, який вказав ціну 115 291,00 грн. Але і даний учасник не сплатив вказану ціну. Тому право переможця було переведено на учасника № 4, який також нічого не сплатив і нарешті лише учасник під номером 6 був визнаний переможцем (тобто аж 4 переможець). Відповідно до частини четвертої статті 656 Цивільного кодексу України (далі - ПК України) до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Частиною першою статті 215 ПК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Відповідно до частини третьої статті 215 ПК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином, який може визнаватися недійсним у судовому порядку. Враховуючи те, що відчуження майна з електронних торгів належить до договорів купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 ЦК України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ПК України та іншим актам цивільного законодавства (частина перша статті 215 цього Кодексу). Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати електронних торгів. Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку регламентуються Законом України «Про виконавче провадження». Згідно зі статтею 1 Закону України 'Про виконавче провадження від 02.06.2016 (який набрав чинності з 05.10.2016) виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Відповідно до пунктів 7 та 8 Прикінцевих та перехідних положень вказаного Закону виконавчі дії, здійснення яких розпочато до набрання чинності цим законом, завершується у порядку, що діяв до набрання чинності цим законом. Після набрання чинності цим законом виконавчі дії здійснюються відповідно до цього закону. Майно, передане на реалізацію до набрання чинності цим законом, продовжує реалізовуватись у порядку (у тому числі за вартістю), що діяв до набрання чинності цим законом. Якщо оцінка арештованого майна не проведена до набрання чинності цим законом, вона проводиться в порядку, визначеному цим законом. Як унормовано статтею 48 Закону України "Про виконавче провадження звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову. Стягнення за виконавчими документами звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, інші цінності, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах. У разі відсутності у боржника коштів та інших цінностей, достатніх для задоволення вимог стягувана, стягнення невідкладно звертається також на належне боржнику інше майно, крім майна, на яке згідно із законом не може бути накладено стягнення. В силу приписів статті 46 Закону України «Про виконавче провадження», у разі якщо під час розподілу грошових сум у випадку, передбаченому пунктом 3 частини першої статті 45 цього Закону, стягнутої суми недостатньо для задоволення вимог стягувачів за виконавчими документами, у першу чергу задовольняються забезпечені заставою вимоги щодо стягнення з вартості заставленого майна. Відповідно до частини сьомої статті 51 вказаного Закону примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням положень Закону України про іпотеку". Згідно зі статті 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Реалізація за фіксованою ціною застосовується щодо майна, оціночна вартість якого не перевищує 50 мінімальних розмірів заробітної плати. Реалізація за фіксованою ціною не застосовується до нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден незалежно від вартості такого майна. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Початкова ціна продажу нерухомого майна визначається в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону. Порядок реалізації майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону, крім цінних паперів, визначається Міністерством фінансів України за погодженням з Національним банком України. Порядок реалізації цінних паперів визначається Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку за погодженням з Міністерством юстиції України, а іншого майна - Міністерством юстиції України. Порядок реалізації обмежено оборотоздатного майна визначається законодавством. Згідно зі статтею 41 Закону України "Про іпотеку" реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження" , з дотриманням вимог цього Закону. Відповідно до статті 45 Закону України «Про іпотеку» прилюдні торги проводяться прозоро. Організатор прилюдних торгів забезпечує кожного учасника прилюдних торгів правилами проведення прилюдних торгів до їх початку. Будь-який учасник може бути покупцем предмета іпотеки, якщо він запропонує найвищу ціну. Якщо покупцем є іпотекодержатель, він зобов`язаний сплатити лише різницю між запропонованою ним ціною і розміром невиконаного основного зобов`язання. Прилюдні торги проводяться принаймні за умови присутності одного учасника. У разі участі у прилюдних торгах одного покупця майно може бути придбане ним за початковою ціною. Якщо жоден учасник не зареєструвався або у разі якщо предмет іпотеки не був проданий, прилюдні торги визнаються такими, що не відбулися. За результатами проведення прилюдних торгів і продажу предмета іпотеки складається протокол, який підписується уповноваженим представником організатора прилюдних торгів та покупцем предмета іпотеки. У протоколі зазначаються: опис придбаного покупцем предмета іпотеки; початкова ціна предмета іпотеки; ціна продажу предмета іпотеки; інформація про покупця предмета іпотеки; день, до якого покупець повинен повністю сплатити ціну продажу предмета іпотеки; банківський рахунок органу державної виконавчої служби, приватного виконавця для переказу покупцем ціни продажу предмета іпотеки. У разі необхідності до протоколу може бути внесена й інша інформація. Копії протоколу надсилаються іпотекодавцю, всім іпотекодержателям та державному виконавцю, приватному виконавцю протягом п`яти днів з дня його підписання. Якщо переможець прилюдних торгів відмовився від підписання протоколу, наступний учасник, що запропонував найвищу ціну; але не нижчу за початкову ціну продажу, оголошується переможцем прилюдних торгів. За його відсутності або відмови прилюдні торги оголошуються такими, що не відбулися. Згідно зі статтею 46 Закону України «Про іпотеку» переможець прилюдних торгів протягом десяти робочих днів з дня підписання протоколу перераховує кошти за придбане на торгах майно на зазначений у протоколі банківський рахунок органу державної виконавчої служби, приватного виконавця. Гарантійний внесок, сплачений покупцем до початку прилюдних торгів, зараховується до ціни продажу. Іншим учасникам внесена сума повертається протягом трьох робочих днів з дня закінчення прилюдних торгів. Гарантійний внесок також підлягає поверненню, якщо торги не відбулися. Якщо покупець не внесе всієї належної до сплати суми в десятиденний строк, гарантійний внесок йому не повертається, а наступний учасник, що запропонував найвищу ціну, не нижчу за початкову ціну продажу, оголошується переможцем прилюдних торгів. За його відсутності або відмови прилюдні торги оголошуються такими, що не відбулися. Гарантійний внесок не повертається також учаснику торгів, який став переможцем торгів, але відмовився підписати протокол. Таким чином, якщо переможець прилюдних торгів і наступний учасник відмовилися від сплати всієї належної суми за придбане майно, то прилюдні торги підлягають оголошенню такими, що не відбулися. Згідно зі статтею 47 вказаного Закону організатор прилюдних торгів протягом трьох днів з дня підписання переможцем прилюдних торгів протоколу надсилає відповідний протокол державному виконавцю, приватному виконавцю, а також інші документи, що підтверджують реалізацію предмета іпотеки відповідно до цього Закону. На вимогу державного виконавця, приватного виконавця для перевірки дотримання порядку проведення прилюдних торгів організатор прилюдних торгів зобов`язаний подати державному виконавцю, приватному виконавцю повну та достовірну інформацію і документи, що стосуються організації та проведення торгів. Протягом п`яти робочих днів з дня надходження коштів від реалізації предмета іпотеки державний виконавець, приватний виконавець складає акт про реалізацію предмета іпотеки, в якому зазначаються: назва виконавчого документа, на підставі якого здійснено реалізацію предмета іпотеки, його номер та дата видачі, найменування органу (посадової особи), який видав документ; відомості про іпотекодержателя та іпотекодавця; стисла характеристика та місцезнаходження предмета іпотеки; назва організатора прилюдних торгів, який проводив прилюдні торги, дата та місце їх проведення; відомості про покупця; початкова ціна предмета іпотеки та ціна продажу; сума коштів, перерахована за придбаний предмет іпотеки, включаючи гарантійний платіж, та дати їх перерахування; відомості про те, що прилюдні торги відбулися з дотриманням вимог цього Закону. Акт про реалізацію предмета іпотеки підписується державним виконавцем, затверджується начальником відповідного органу державної виконавчої служби, скріплюється печаткою цього органу або підписується приватним виконавцем, скріплюється його печаткою та не пізніше наступного дня надсилається до організатора прилюдних торгів, який проводив прилюдні торги. Державний виконавець, приватний виконавець не може відмовити у видачі акта про реалізацію предмета іпотеки, якщо така реалізація здійснювалася відповідно до вимог цього Закону. У разі відмови видати акт про реалізацію предмета іпотеки державний виконавець, приватний виконавець повинен протягом п`яти робочих днів з дня закінчення строку, встановленого частиною другою цієї статті, повідомити про це організатора прилюдних торгів, іпотекодержателя, іпотекодавця та покупця. Повідомлення, що містить підстави для відмови у видачі акта про реалізацію предмета іпотеки, підписується державним виконавцем і начальником відповідного органу державної виконавчої служби та скріплюється печаткою цього органу або підписується приватним виконавцем та скріплюється його печаткою. Відмова державного виконавця, приватного виконавця видати акт про реалізацію предмета іпотеки може бути оскаржена відповідно до законодавства. На підставі акта про реалізацію предмета іпотеки нотаріус видає покупцеві свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів. З огляду на викладене, суд приходить обґрунтованого висновку про те, що оголошення переможцем прилюдних торгів третього і послідуючого учасників прилюдних торгів є порушенням порядку проведення торгів і такі дії не відповідають вимогам частини третьої статті 46 Закону України "Про іпотеку (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.02.2018 зі справи № 463/6465/14). Аналогічне міститься і у Постанові Верховного Суду від 18 жовтня 2018 року по справі № 903/145/18 від 10.01.2019 року № 908/528/18 від 14 лютого 2019 року по справі № 903/228/18 та Постанові Верховного Суду України від 05 квітня 2017 року по справі № б- 2567цс16. Що стосується клопотання представника ДП «Сетам» про застосування строків позовної давності, суд вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з огляду на те, що строк на оскарження електронних торгів установлених ст. 48 ЗУ «Про іпотеку» (три місяці з дня проведення торгів) позивачем не пропущено, оскільки торги відбулися 24.10.2018 року, а відповідно до накладної позовна заява до суду направлена 22.01.2019 року, тобто в межах 3-х місячного строку.

Outcome: approved