Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-26 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до АТ «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Кадирова В.В. про визнання договору іпотеки припиненим та зобов`язання вчинити дії. В якому прохав: визнати припиненим договір іпотеки №б/н від 26.10.2005, зі змінами від 21.07.2009, укладений між [PERSON] та АКБ «УкрСиббанк», правонаступником якого є АТ «Дельта Банк», щодо предмета іпотеки, що складаються з: нежитлових приміщень в будинку літер «А-1», загальною площею: 50,9 кв.м та сараю площею: 6,0 кв.м, які знаходяться по [ADDRESS] та належить на праві власності позивачу; виключити з державного реєстру прав на нерухоме майно актуальну інформацію про державну реєстрацію іпотеки, номер запису про іпотеку 2536885, актуальну інформацію про державну реєстрацію обтяжень, номер запису про обтяження: 5722584; стягнути з відповідача АТ «Дельта Банк» на користь [PERSON] понесені судові витрати: держмито за подачу позовної заяви в сумі 1 681 грн.60 коп. та витрати на правову допомогу в сумі 6000 грн. В обґрунтування позову зазначив, що 26.10.2005 між АКІБ «Укрсиббанк», правонаступником якого є ПАТ «УКРСИББАНК» та [PERSON] був укладений договір про надання споживчого кредиту № 223МКК-388 (№10801912000-реєстраційний номер). В якості забезпечення зобов`язання за кредитним договором 26.10.2005 між АКІБ «Укрсиббанк», правонаступником якого є ПАТ «Укрсиббанк» та позивачем (майновим поручителем) був укладений договір іпотеки № б/н, відповідно до якого позивач передав в іпотеку нерухоме майно, а саме: квартиру [ADDRESS] . 21.07.2009 до договору іпотеки були внесені зміни щодо предмета іпотеки, зокрема,передано в іпотеку нежитлові приміщення (магазин непродовольчих товарів), що складається в цілому з:нежитлових приміщень в будинку літер «А-1»,загальною площею: 50,9 кв.м та сараю площею:6,0 кв.м., які знаходяться по [ADDRESS] . 08.12.2011 ПАТ «УкрСиббанк» відступило свої права вимоги заборгованості за кредитним договором, у тому числі за вищевказаним кредитним договором ПАТ «Дельта Банк». У грудні 2014 року ПАТ «Дельта Банк» звернулося до суду з позовом до [PERSON] , у якому просило в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором від 26.10.2005 №223МКК-388 у розмірі 27\~423,77 доларів США, що еквівалентно 355\~158 грн.28 коп., звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме: на нежитлові приміщення під №51 (магазин непродовольчих товарів), що складаються в цілому з:нежитлових приміщень в будинку літ. «1-А»,загальною площею 50,9 кв.м. та сараю площею 6,0 кв. м.,які знаходяться на [ADDRESS] , шляхом передачі банку вказаних приміщень; визнати за ПАТ «Дельта Банк» право власності на іпотечне майно, виселити, зняти з реєстрації [PERSON] та інших осіб, які зареєстровані та проживають за зазначеною адресою; зобов`язати відповідача передати банку правовстановлюючі документи на предмет іпотеки (свідоцтво на право власності, державний акт), ключі від вхідних дверей (дублікати ключів), документи, що характеризують об`єкт нерухомості (технічний паспорт). Постановою Верховного суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 09.01.2019 касаційна скарга ПАТ «Дельта Банк» на рішення Октябрського районного суду м.Полтави від 27.03.2015 та ухвалу апеляційного суду Полтавської області від 05.04.2017 задоволена частково. Рішення Октябрського районного суду м.Полтави від 27.03.2015 та ухвала апеляційного суду Полтавської області від 05.04.2017 року скасовані. У задоволенні позову ПАТ «Дельта Банк» до [PERSON] про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом передачі у власність,виселення та усунення перешкод у здійсненні права власності-було відмовлено. Відмовляючи у задоволенні позову ПАТ «Дельта Банк», Верховний суд мотивував своє рішення тим, що у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки (ч.1 ст.33 ЗУ «Про іпотеку» в редакції, чинній на час подання позову). Також слід зазначити, що відповідач не скористався своїм правом, передбаченим ЗУ «Про іпотеку» та умовами іпотечного договору звернутися протягом строку позовної давності до органів нотаріату про вчинення виконавчого напису нотаріуса на іпотечному договорі, або звернути стягнення з предмета іпотеки шляхом позасудового врегулювання у відповідності до статей 36-38 ЗУ «Про іпотеку» та відповідно застереження в іпотечному договорі. Строк дії іпотечного договору припинився 25.10.2015. За таких обставин, позивач вважає, що іпотечний договір застави слід визнати припиненим в зв`язку з закінченням строку іпотечного договору та закінченням строку позовної давності. З метою захисту прав власника майна вільно ним користуватись і розпоряджатись такий договір слід вважати припиненим. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек,Єдиного реєстру заборон відчудження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 18.03.2020 наявна актуальна інформація про державну реєстрацію іпотеки,номер запису про іпотеку: 2536885 (спеціальний розділ), актуальна інформація про державну реєстрацію обтяжень, номер запису про обтяження: 8898637 (спеціальний розділ), у зв`язку з чим звертається до суду з даним позовом (а.с.1-5). \~ \~ \~ \~05 червня 2020 року ухвалою суду відкрито провадження у справі №№554/4835/2020, 2/554/1602/2020. Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження. Призначено розгляд справи по суті на 14.30 годин на 15 липня 2020 року (а.с.39, 40). 15 липня 2020 року ухвалою суду залучено в якості третьої особи Управління державної реєстрації речових прав на нерухоме майно виконавчого комітету Полтавської міської ради. Призначено судове засідання на 10.00 годин на 18 серпня 2020 року (а.с.51, 52). \~ \~ \~ \~21 липня 2020 року до суду надійшли пояснення на позов третьої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб. В якому зазначили, що на підставі постанови Правління Національного банку України від 02.03.2015 №150 «Про віднесення ПАТ «Дельта Банк» до категорії неплатоспроможних», виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийняте рішення від 02.03.2015 №51 «Про запровадження тимчасової адміністрації у ПАТ «ДЕЛЬТА БАНК», згідно з яким з 03.03.2015 запроваджена тимчасова адміністрація та призначено уповноважену особу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на тимчасову адміністрацію в ПАТ «Дельта Банк». На підставі постанови Правління Національного банку України від 02.10.2015 №664 «Про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію ПАТ «Дельта Банк», виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб 02.10.2015 прийняте рішення №181 «Про початок здійснення процедури ліквідації АТ «Дельта Банк» та делегування повноважень ліквідатора банку», відповідно до якого розпочато процедуру ліквідації АТ «Дельта Банк» та призначено уповноважену особу Фонду провідного професіонала з питань врегулювання неплатоспроможності банків відділу запровадження процедури тимчасової адміністрації та ліквідації департаменту врегулювання неплатоспроможності банків Кадирова В.В., строком на 2 роки з 05.10.2015 до 04.10.2017 включно. Публікація відомостей про відкликання банківської ліцензії, ліквідацію банку та призначення уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб відбулася 08.10.2015 в газеті «Голос Україна» №187 (6191). Виконавча дирекція Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийняла рішення від 20.02.2017 №619 відповідно до якого продовжено строки здійснення процедури ліквідації АТ «ДЕЛЬТА БАНК» на два роки до 04.10.2019. Відповідно до даного рішення продовжено повноваження ліквідатора АТ «ДЕЛЬТА БАНК» провідного професіонала з питань врегулювання неплатоспроможності банків відділу запровадження процедури тимчасової адміністрації та ліквідації департаменту управління активам Кадирова В.В. на два роки до 04.10.2019. Виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийнято рішення від 04.04.2019 №772 відповідно до якого продовжено строки здійснення процедури - ліквідації АТ «ДЕЛЬТА БАНК» на один рік до 04.10.2020 включно. Відповідно до даного рішення продовжено повноваження ліквідатора АТ «ДЕЛЬТА БАНК» провідного професіонала з питань врегулювання неплатоспроможності банків відділу запровадження процедури тимчасової адміністрації та ліквідації департаменту управління активам Кадирова В.В. на два роки до 04.10.2020. 26.10.2005 між АКІБ «УкрСиббанк» та [PERSON] було укладено кредитний договір №223МКК-388. Відповідно до умов кредитного договору позичальнику було надано кредит в іноземній валюті в сумі 67 000 дол. США. 26.10.2005 між АКІБ «УкрСиббанк» та [PERSON] було укладено договір іпотеки, який виступає забезпеченням виконання зобов`язання за договором кредиту №223МКК-388 від 26.10.2005. У забезпечення виконання зобов`язань за даним договором передано нерухоме майно, а саме: трикімнатну квартиру, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; однокімнатну квартиру, яка знаходиться з адресою: [ADDRESS] . 21.07.2009 до договору іпотеки були внесені зміни щодо предмета іпотеки, зокрема, передано в іпотеку нежитлові приміщення (магазин непродовольчих товарів), що складається в цілому з: нежитлових приміщень в будинку літер «А-1», загальною площею: 50,9 кв.м та сараю площею: 6,0 кв.м, які знаходяться на [ADDRESS] . 08.12.2011 між ПАТ «Укрсиббанк» та ПАТ «Дельта Банк» укладено договір купівлі-продажу прав вимоги, відповідно до якого АТ «Дельта Банк» набуло право вимоги за кредитними і пов`язаними з ними договорами, в тому числі право вимоги за кредитним договором укладеним між ПАТ «Укрсиббанк» та [PERSON] . Відповідно до ст. 514 ЦК України до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Пунктом 3.2 договору іпотеки визначено, що право іпотеки припиняється: у випадку переходу до іпотекодержателя права власності на предмет іпотеки; у випадку примусового продажу предмету іпотеки; у випадку повного виконання іпотекодержателем своїх зобов`язань за кредитним договором. Таким чином,\~якщо договір\~іпотеки не\~припинено з\~визначених законом\~підстав,\~тоусі права\~і обов`язки,\~набуті сторонами\~за цим\~правочином,\~повинні здійснюватися\~і єдіючими до\~його повного\~виконання.Спливу позовної давності як підстави для припинення зобов`язання норми глави 50"Припинення\~зобов`язання ЦК\~Українине передбачають. ЗУ «Про іпотеку» також не передбачено такої підстави для припинення іпотеки, як сплив позовної давності. Банк виконав свої зобов`язання відповідно до договору кредиту виконав в повному обсязі, надавши позичальнику кредитні кошти, проте, останнім умови кредитного договору, не виконуються належним чином, що спричинило виникнення кредитної заборгованості, яка станом\~на 13.07.2020\~становить 2\~469\~484,13\~грн.Беручи до уваги розрахунок заборгованості спостерігається системне невиконання умов кредитного договору позичальником ще з 2011 року. Таким чином, невиконання позичальником в повному обсязі своїх зобов`язань за договором кредиту обумовлює відсутність передбачених законом підстав вважати припиненою іпотеку за іпотечним договором, укладеним на забезпечення таких зобов`язань. Позивач зловживає своїм правом та ухиляється від виконання зобов`язання за договором кредиту. У зв`язку з чим, прохають відмовити в задоволенні позовних вимог [PERSON] до ПАТ «Дельта Банк» про визнання договору іпотеки припиненим та зобов`язання вчинити дії (а.с.57-59). \~ \~ \~ \~21 липня 2020 року до суду надійшов відзив відповідача ПАТ «Дельта Банк» на позовну заяву. В якому зазначили, що на підставі постанови Правління Національного банку України від 02.03.2015 №150 «Про віднесення ПАТ «Дельта Банк» до категорії неплатоспроможних», виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийняте рішення від 02.03.2015 №51 «Про запровадження тимчасової адміністрації у ПАТ «ДЕЛЬТА БАНК», згідно з яким з 03.03.2015 запроваджена тимчасова адміністрація та призначено\~уповноважену особу\~Фонду гарантування\~вкладів фізичних\~осіб на\~тимчасову адміністрацію\~в ПАТ\~«Дельта Банк».\~На підставі\~постанови Правління\~Національного банку\~України від\~02.10.2015\~№664\~«Про відкликання\~банківської ліцензії\~та ліквідацію\~ПАТ «Дельта\~Банк»,\~виконавчою дирекцією\~Фонду гарантування\~вкладів фізичних\~осіб 02.10.2015\~прийняте рішення\~№181\~«Про початок\~здійснення процедури\~ліквідації АТ\~«Дельта Банк»\~та делегування\~повноважень ліквідатора\~банку»,\~відповідно до\~якого розпочато\~процедуру ліквідації\~АТ «Дельта\~Банк» та\~призначено уповноважену\~особу Фонду\~провідного професіонала\~з питань\~врегулювання неплатоспроможності\~банків відділу\~запровадження процедури\~тимчасової адміністрації\~та ліквідації\~департаменту врегулювання\~неплатоспроможності банків\~Кадирова В.В.,\~строком на\~2\~роки з\~05.10.2015\~до 04.10.2017\~включно.\~Публікація відомостей\~про відкликання\~банківської ліцензії,\~ліквідацію банку\~та призначення\~уповноваженої особи\~Фонду гарантування\~вкладів фізичних\~осіб відбулася\~08.10.2015\~в газеті\~«Голос Україна»\~№187\~(6191).Виконавча дирекція Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийняла рішення від 20.02.2017 №619 відповідно до якого продовжено строки здійснення процедури ліквідації АТ «ДЕЛЬТА БАНК» на два роки до 04.10.2019. Відповідно до даного рішення продовжено повноваження ліквідатора АТ «ДЕЛЬТА БАНК» провідного професіонала з питань врегулювання неплатоспроможності банків відділу запровадження процедури тимчасової адміністрації та ліквідації департаменту управління активам Кадирова В.В. на два роки до 04.10.2019. Виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийнято рішення від 04.04.2019 №772 відповідно до якого продовжено строки здійснення процедури ліквідації АТ «ДЕЛЬТА БАНК» на один рік до 04.10.2020 включно. Відповідно до даного рішення продовжено повноваження ліквідатора АТ «ДЕЛЬТА БАНК» провідного професіонала з питань врегулювання неплатоспроможності банків відділу запровадження процедури тимчасової адміністрації та ліквідації департаменту управління активам Кадирова В.В. на два роки до 04.10.2020. 26.10.2005 між АКІБ «УкрСиббанк» та [PERSON] було укладено кредитний договір №223МКК-388. Відповідно до умов кредитного договору позичальнику було надано кредит в іноземній валюті в сумі 67 000 дол. США. 26.10.2005 між АКІБ «УкрСиббанк» та [PERSON] було укладено договір іпотеки, який виступає забезпеченням виконання зобов`язання за договором кредиту №223МКК-388 від 26.10.2005. У забезпечення виконання зобов`язань за даним договором передано нерухоме майно, а саме: трикімнатну квартиру, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; однокімнатну квартиру, яка знаходиться з адресою: [ADDRESS] . 21.07.2009 до договору іпотеки були внесені зміни щодо предмета іпотеки, зокрема, передано в іпотеку нежитлові приміщення (магазин непродовольчих товарів), що складається в цілому з: нежитлових приміщень в будинку літер «А-1», загальною площею: 50,9 кв.м та сараю площею: 6,0 кв.м, які знаходяться по [ADDRESS] . 08.12.2011 між ПАТ «Укрсиббанк» та ПАТ «Дельта Банк» укладено договір купівлі-продажу прав вимоги, відповідно до якого ПАТ «Дельта Банк» набуло право вимоги за кредитними і пов`язаними з ними договорами, в тому числі право вимоги за кредитним договором укладеним між ПАТ «Укрсиббанк» та [PERSON] . Відповідно до ст. 514 ЦК України до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Пунктом 3.2. договору іпотеки визначено, що право іпотеки припиняється: у випадку переходу до іпотекодержателя права власності на предмет іпотеки; у випадку примусового продажу предмету іпотеки; у випадку повного виконання іпотекодержателем своїх зобов`язань за кредитним договором. Таким чином,\~якщо договір\~іпотеки не\~припинено з\~визначених законом\~підстав,\~тоусі права\~і обов`язки,\~набуті сторонами\~за цим\~правочином,\~повинні здійснюватися\~і єдіючими до\~його повного\~виконання.Спливу позовної давності як підстави для припинення зобов`язання норми глави 50"Припинення\~зобов`язання ЦК\~Українине передбачають. ЗУ «Про іпотеку» також не передбачено такої підстави для припинення іпотеки, як сплив позовної давності. Банк виконав свої зобов`язання відповідно до договору кредиту виконав в повному обсязі, надавши позичальнику кредитні кошти, проте, останнім умови кредитного договору, не виконуються належним чином, що спричинило виникнення кредитної заборгованості, яка станом\~на 13.07.2020\~становить 2\~469\~484,13\~грн.Беручи до уваги розрахунок заборгованості спостерігається системне невиконання умов кредитного договору позичальником ще з 2011 року. Таким чином, невиконання позичальником в повному обсязі своїх зобов`язань за договором кредиту обумовлює відсутність передбачених законом підстав вважати припиненою іпотеку за іпотечним договором, укладеним на забезпечення таких зобов`язань. Позивач зловживає своїм правом та ухиляється від виконання зобов`язання за договором кредиту. У зв`язку з чим, прохають відмовити в задоволенні позовних вимог [PERSON] до ПАТ «Дельта Банк» про визнання договору іпотеки припиненим та зобов`язання вчинити дії (а.с.73-75). \~ \~ \~ \~18 серпня 2020 року ухвалою суду клопотання Департаменту з питань реєстрації задоволено. Замінено третю особу Управління державної реєстрації речових прав на нерухоме майно виконавчого комітету Полтавської міської ради на правонаступника - Департамент з питань реєстрації. Призначено справу до судового розгляду на 09.00 годин на 17 вересня 2020 року (а.с.100, 101). \~ \~ \~ \~26 серпня 2020 року до суду надійшли пояснення третьої особи Департаменту з питань реєстрації на позовну заяву. В яких зазначили, що відповідно до п.4 ч.1 ст.3 ЗУ "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" загальними засадами державної реєстрації прав, зокрема є внесення відомостей до Державного реєстру прав на нерухоме майно виключно на підставах та в порядку, визначених цим Законом. Згідно п.1 ч.1 ст.2 Закону державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Зі змісту абзацу другого - третього п.2 ч.1 ст.6 Закону систему органів та суб`єктів, які здійснюють повноваження у сфері державної реєстрації прав становлять: суб`єкти державної реєстрації прав: виконавчі органи сільських, селищних та міських рад, Київська, Севастопольська міські, районні, районні у містах Києві та Севастополі державні адміністрації); державні реєстратори прав на нерухоме майно (далі - державні реєстратори). Абзацом другим п.2 ч.1 ст.10 Закону встановлено, що державним реєстратором є нотаріус. Державний реєстратор діє на підставі і в межах повноважень, передбачених Законом, який є спеціальним законом у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Частина друга ст.18 Закону передбачає, що перелік документів, необхідних для державної реєстрації прав, та порядок державної реєстрації прав визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1127. Абзацом першим п.6 Порядку №1127 встановлено, що державна реєстрація прав проводиться за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса. Згідно п.1 ч.2 ст.27 Закону державна реєстрація обтяжень проводиться на підставі судового рішення щодо набуття, зміни або припинення обтяження речових прав на нерухоме майно, що набрало законної сили. Крім того, відповідно до ч.3 ст.26 Закону відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. Відповідно до внесених змін ЗУ від 05.12.2019 №340-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії рейдерству» внесено зміни до п.4 ч.1 ст.4 Закону щодо переліку обтяжень речових прав на нерухоме майно, об`єкт незавершено будівництва, де іпотека віднесення до обтяжень речових прав на нерухоме майно. Крім того, абзацом третім ч.5 ст.3 Закону встановлено державна реєстрація обтяжень речових прав проводиться незалежно від місцезнаходження нерухомого майна. Абзацом четвертим п.3 ч.1 ст.2 Закону передбачено, що у разі подання документів для проведення державної реєстрації набуття, зміни або припинення іпотеки заявником є іпотекодержатель, особа, в інтересах якої встановлено, змінено або припинено іпотеку, або уповноважені ними особи. Згідно ст.4 ЗУ «Про іпотеку» обтяження нерухомого майна іпотекою підлягає державній реєстрації відповідно до закону. Державна реєстрація застави повітряних та морських суден, суден внутрішнього плавання, космічних об`єктів проводиться у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Іпотекодержатель зобов`язаний звернутися до державного реєстратора із заявою про державну реєстрацію припинення іпотеки не пізніше 14 днів з дня повного погашення боргу за основним зобов`язанням, забезпеченим іпотекою. Стосовно припинення обтяження (зняття заборони відчуження) згідно ч.4 ст.31-2 Закону державна реєстрація припинення обтяження речових прав у результаті зняття нотаріусом заборони на відчуження нерухомого майна відповідно до ЗУ "Про нотаріат" проводиться нотаріусом, яким знято відповідну заборону на відчуження нерухомого майна, одночасно з її зняттям. Тобто дана норма статті 312 Закону передбачає одночасність вчинення нотаріальної дії зняття заборони відчуження нерухомого майна та державної реєстрації припинення обтяження такого речового права. Крім того ЗУ «Про внесення змін до ЗУ «Про нотаріат» щодо усунення законодавчих колізій та прогалин» від 14.07.2020 №775-ІХ зняттю заборони відчуження майна надано статусу нотаріальної дії. Процедура вчинення нотаріальної дії - зняття заборони відчуження регулюється ст.74 ЗУ «Про нотаріат». Звертають увагу суду, що позивачем в позові вказані відомості щодо номера запису про обтяження: 8898637 тип обтяження - заборона на нерухоме майно, а в позовних вимогах позивач зазначає номер запису про обтяження: 5722584, що є помилковим, оскільки позивачем в додатках до позову надано копію Інформаційної довідки від 25.05.2020 за №210126920, де міститься інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про відповідні записи. У зв`язку з вищевикладеним, прохають прийняти рішення суду у відповідності до норм чинного законодавства (а.с.113-115). \~ \~ \~ \~В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомленим (а.с.119). \~ \~ \~ \~В судове засідання представник позивача [PERSON] за ордером Денисенко Л.М. не з`явилася, надавши суду клопотання в якому прохала проводити розгляд справи за її відсутності, зазначивши, що позовні вимоги підтримує та прохає задовольнити (а.с.127). \~ \~ \~ \~Відповідач ПАТ «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Кадирова В.В. до суду свого представника не направили, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомленими. Надіслали суду відзив на позовну заяву, в якому прохали відмовити в задоволенні позовних вимог [PERSON] (а.с.73-75, 124). \~ \~ \~ \~Третя особа Фонд гарантування вкладів фізичних осіб до суду свого представника не направили, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомленими. Надіслали суду пояснення на позовну заяву, в якому прохали відмовити в задоволенні позовних вимог [PERSON] (а.с.57-59, 125). \~ \~ \~ \~Третя особа Департамент з питань реєстрації до суду свого представника не направили, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомленими. Надіслали суду пояснення на позовну заяву, в якому прохали прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства(а.с.113-115, 126). \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснюється секретарем судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку про відмову у задоволені позову. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 26.10.2005 між АКІБ «УкрСиббанк» та [PERSON] було укладено кредитний договір №223МКК-388. Відповідно до умов кредитного договору позичальнику було надано кредит в іноземній валюті в сумі 67 000 дол. США. \~ \~ \~ \~Таким чином, банк виконав свої зобов`язання відповідно до договору кредиту в повному обсязі, надавши позичальнику кредитні кошти. \~ \~ \~ \~26.10.2005 між АКІБ «УкрСиббанк» та [PERSON] було укладено договір іпотеки, який виступає забезпеченням виконання зобов`язання за договором кредиту №223МКК-388 від 26.10.2005. У забезпечення виконання зобов`язань за даним договором передано нерухоме майно, а саме: трикімнатну квартиру, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; однокімнатну квартиру, яка знаходиться з адресою: [ADDRESS] (а.с.11-14). \~ \~ \~ \~Пунктом 3.2. Договору іпотеки визначено, що право іпотеки припиняється: у випадку переходу до іпотекодержателя права власності на предмет іпотеки; у випадку примусового продажу предмету іпотеки; у випадку повного виконання іпотекодержателем своїх зобов`язань за кредитним договором. \~ \~ \~ \~21.07.2009 до договору іпотеки були внесені зміни щодо предмета іпотеки, зокрема, передано в іпотеку нежитлові приміщення (магазин непродовольчих товарів), що складається в цілому з : нежитлових приміщень в будинку літер «А-1», загальною площею: 50,9 кв.м та сараю площею: 6,0 кв.м, які знаходяться по [ADDRESS] (а.с.34, 35). \~ \~ \~ \~08.12.2011 між ПАТ «Укрсиббанк» та ПАТ «Дельта Банк» укладено договір купівлі-продажу прав вимоги, відповідно до якого ПАТ «Дельта Банк» набуло право вимоги за кредитними і пов`язаними з ними договорами, в тому числі право вимоги за кредитним договором укладеним між ПАТ «Укрсиббанк» та [PERSON] (а.с.7-10). \~ \~ \~ \~Станом на\~13.07.2020кредитна заборгованість становить 2 469 484,13 грн., оскільки умови кредитного договору [PERSON] , не виконуються належним чином (а.с.76-78). \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 514 ЦК України до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. \~ \~ \~ \~Згідно ЗУ «Про іпотеку», іпотека - це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 575 ЦК України іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи. \~ \~ \~ \~Частиною п`ятою статті 3 ЗУ Про іпотеку передбачено, що іпотека має похідний характер від основного зобов`язання i є дійсною до припинення основного зобов`язання\~або до\~закінчення строку\~дії договору\~іпотеки. Закінчення строку дії кредитного договору не звільняє сторони від виконання зобов`язань (частина четверта статті 631 ЦК України. \~ \~ \~ \~ЗУ «Про іпотеку» є спеціальним законом щодо врегулювання правовідносин з приводу іпотечного майна. \~ \~ \~ \~За змістом п. 1 ч. 1 ст. 593 ЦК України та ч. 1 ст. 17 ЗУ «Про іпотеку» право застави (зокрема, іпотека) припиняється у разі припинення зобов`язання, забезпеченого заставою. Іпотека припиняється у разі: припинення основного зобов`язання або закінчення строку дії іпотечного договору; реалізації предмета іпотеки відповідно до цього Закону; набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки; визнання іпотечного договору недійсним; знищення (втрати) переданої в іпотеку будівлі (споруди), якщо іпотекодавець не відновив її. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. \~ \~ \~ \~Стаття 526 ЦК України передбачає, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 598 ЦК України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, установлених договором або законом. \~ \~ \~ \~Водночас в ст.599 уточнено, що «зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином». \~ \~ \~ \~Статтею 17 ЗУ «Про іпотеку» передбачено підстави припинення іпотеки, серед яких, зокрема, зазначено, що іпотека припиняється у разі припинення основного зобов`язання або закінчення строку дії іпотечного договору та визнання договору іпотеки недійсним. \~ \~ \~ \~Умови кредитного договору [PERSON] , не виконуються належним чином, що спричинило виникнення кредитної заборгованості, яка станом на 13.07.2020 становить 2 469 484,13 грн. (а.с.76-78). \~ \~ \~ \~Таким чином,\~якщо договір\~іпотеки не\~припинено з\~визначених законом\~підстав,\~тоусі права\~і обов`язки,\~набуті сторонами\~за цим\~правочином,\~повинні здійснюватися\~і єдіючими до його повного виконання. \~ \~ \~ \~Припинення зобов`язання на вимогу однієї зі сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом (частини перша та друга статті 598 ЦК України). \~ \~ \~ \~Правила припинення зобов`язання сформульовані в главі 50 "Припинення зобов`язання" розділу І книги п`ятої "Зобов`язальне право" ЦК України, норми якої передбачають, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином, переданням відступного зарахуванням, за домовленістю сторін, прощенням боргу, поєднанням боржника і кредитора в одній особі, неможливістю виконання, смертю фізичної особи чи ліквідацією юридичної особи. \~ \~ \~ \~Спливу позовної давності як підстави для припинення зобов`язання норми глави 50 "Припинення\~зобов`язання ЦК\~Українине передбачають. \~ \~ \~ \~ЗУ «Про іпотеку» також не передбачено такої підстави для припинення іпотеки, як сплив позовної давності. \~ \~ \~ \~Такого висновку дійшов Верховний Суд при винесенні постанови від 22.01.2020 у справі №522/12443/17-ц: «Цивільний кодекс України сплив позовної давності окремою підставою для припинення зобов`язання не визнає. Виконання боржником зобов`язання після спливу позовної давності допускається та визнається таким, що має достатню правову підставу. Пропущення позовної давності також не породжує права боржника вимагати припинення зобов`язання в односторонньому порядку (частина друга статті 598 ЦК України), якщо таке його право не встановлено договором або законом окремо». \~ \~ \~ \~Таким чином, за загальним правилом ЦК України строк дії іпотечного договору не припинився, іпотечний договір застави теж не припинений. Згідно ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані , на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. \~ \~ \~ \~Виходячи із ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що позивач не надав доказів щодо виникнення підстав для визнання договору іпотеки припиненим, не довів наявності підстав для визнання договору іпотеки припиненим. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного, суд приходить до висновку про відмову у задоволені позову в частині визнання договору іпотеки припиненим. Оскільки, невиконання [PERSON] в повному обсязі своїх зобов`язань за договором кредиту обумовлює відсутність передбачених законом підстав вважати припиненою іпотеку за іпотечним договором, укладеним на забезпечення таких зобов`язань. Спливу позовної давності як підстави для припинення зобов`язання норми глави 50 "Припинення\~зобов`язання ЦК\~України не передбачають. ЗУ «Про іпотеку» також не передбачено такої підстави для припинення іпотеки, як сплив позовної давності. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.4 ч.1 ст.3 ЗУ "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" загальними засадами державної реєстрації прав, зокрема є внесення відомостей до Державного реєстру прав на нерухоме майно виключно на підставах та в порядку, визначених цим Законом. \~ \~ \~ \~Згідно п.1 ч.1 ст.2 Закону державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. \~ \~ \~ \~Зі змісту абзацу другого - третього п.2 ч.1 ст.6 Закону систему органів та суб`єктів, які здійснюють повноваження у сфері державної реєстрації прав становлять: суб`єкти державної реєстрації прав: виконавчі органи сільських, селищних та міських рад, Київська, Севастопольська міські, районні, районні у містах Києві та Севастополі державні адміністрації); державні реєстратори прав на нерухоме майно (далі - державні реєстратори). \~ \~ \~ \~Абзацом другим п.2 ч.1 ст.10 Закону встановлено, що державним реєстратором є нотаріус. Державний реєстратор діє на підставі і в межах повноважень, передбачених Законом, який є спеціальним законом у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень. \~ \~ \~ \~Абзацом першим п.6 Порядку №1127 встановлено, що державна реєстрація прав проводиться за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса. \~ \~ \~ \~Згідно п.1 ч.2 ст.27 Закону державна реєстрація обтяжень проводиться на підставі судового рішення щодо набуття, зміни або припинення обтяження речових прав на нерухоме майно, що набрало законної сили. Крім того, відповідно до ч.3 ст.26 Закону відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. \~ \~ \~ \~Відповідно до внесених змін ЗУ від 05.12.2019 №340-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії рейдерству» внесено зміни до п.4 ч.1 ст.4 Закону щодо переліку обтяжень речових прав на нерухоме майно, об`єкт незавершено будівництва, де іпотека віднесення до обтяжень речових прав на нерухоме майно. \~ \~ \~ \~Абзацом четвертим п.3 ч.1 ст.2 Закону передбачено, що у разі подання документів для проведення державної реєстрації набуття, зміни або припинення іпотеки заявником є іпотекодержатель, особа, в інтересах якої встановлено, змінено або припинено іпотеку, або уповноважені ними особи. \~ \~ \~ \~Згідно ст.4 ЗУ «Про іпотеку» обтяження нерухомого майна іпотекою підлягає державній реєстрації відповідно до закону. Державна реєстрація застави повітряних та морських суден, суден внутрішнього плавання, космічних об`єктів проводиться у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Іпотекодержатель зобов`язаний звернутися до державного реєстратора із заявою про державну реєстрацію припинення іпотеки не пізніше 14 днів з дня повного погашення боргу за основним зобов`язанням, забезпеченим іпотекою. \~ \~ \~ \~Стосовно припинення обтяження (зняття заборони відчуження) згідно ч.4 ст.31-2 Закону державна реєстрація припинення обтяження речових прав у результаті зняття нотаріусом заборони на відчуження нерухомого майна відповідно до ЗУ "Про нотаріат" проводиться нотаріусом, яким знято відповідну заборону на відчуження нерухомого майна, одночасно з її зняттям. Тобто дана норма статті 312 Закону передбачає одночасність вчинення нотаріальної дії зняття заборони відчуження нерухомого майна та державної реєстрації припинення обтяження такого речового права. Крім того ЗУ «Про внесення змін до ЗУ «Про нотаріат» щодо усунення законодавчих колізій та прогалин» від 14.07.2020 №775-ІХ зняттю заборони відчуження майна надано статусу нотаріальної дії. Процедура вчинення нотаріальної дії - зняття заборони відчуження регулюється ст.74 ЗУ «Про нотаріат». \~ \~ \~ \~Таким чином, відповідач ПАТ «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Кадирова В.В. не входить до складу суб`єктів державної реєстрації прав, не є державним реєстратором, та не наділений їх повноваженнями. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного, суд приходить до висновку про відмову в частині позову виключити з державного реєстру прав на нерухоме майно актуальну інформацію про державну реєстрацію іпотеки, актуальну інформацію про державну реєстрацію обтяжень. \~ \~ \~ \~Крім того, позивачем в позові вказані відомості щодо номера запису про обтяження: 8898637 тип обтяження - заборона на нерухоме майно, а в позовних вимогах позивач зазначає номер запису про обтяження: 5722584, що є помилковим, оскільки позивачем в додатках до позову надано копію Інформаційної довідки від 25.05.2020 за №210126920, де міститься інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про відповідні записи. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову повністю. \~ \~ \~ \~При подачі позову позивачем [PERSON] \~сплачено судовий збір у розмірі 1 681 грн. 60 коп. та витрати на правову допомогу в сумі 6\~000 грн. (а.с.6, 30). \~ \~ \~ \~Відповідно до п.2 ч.2\~ст. 141 ЦПК України\~судові витрати, пов`язані з розглядом справи у разі відмови в позові покладаються на позивача.\~\~ \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed