Jurisdiction: civil
Date: 2014-01-27 00:00:00

Позивач звернувся до відповідачів із позовною заявою в якій просить стягнути з них на користь ПАТ «ЕК «Херсонобленерго» суму необлікованої електричної енергії в розмірі 1570,85 грн. та судові витрати. Свої вимоги мотивує тим, що в ході проведення працівниками ХМЕМ рейдової перевірки 04.02.2013 р., 14.06.2013 р. та 06.08.2013 р. за адресою: [ADDRESS] було виявлено факт самовільного підключення до мереж ПАТ «ЕК»Херсонобленерго» з порушенням схеми обліку. Отже, електроенергія споживалася, але не обліковувалася, що відповідно до п.48 ПКЕЕН є розкраданням електричної енергії та тягне за собою відповідальність. На підставі цього було складено акти про порушення правил користування електроенергією побутовим споживачем за №224003 від 04.02.2013 р., №224866 від 14.06.2013 р. та №224931 від 06.08.2013 р. Відповідно до ст. 26, 27 Закону України "Про електроенергетику"та п.п. 37,48 ПКЕЕН в разі порушення правил користування електроенергією споживач повинен нести відповідальність. Згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. №562, сума збитків по вказаним актам складає 1570,85 грн. Внаслідок вищевказаного, позивач просить стягнути з відповідача на свою користь вказані збитки, а також судовий збір. Представник позивача за довіреністю Остапенко Раїса Миколаївна у судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити у повному обсязі, проти винесення заочного рішення у справі не заперечувала. Відповідачі у судове засідання не з'явились, про час та дату розгляду справи повідомлялись у встановленому законом порядку, заяв про розгляд справи у їх відсутності не надали. Згідно ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Дослідивши матеріали справи, заслухавши представника позивача, суд вважає необхідним позов задовольнити, ухваливши заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до п. 3 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року за №1357 споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем та енергопостачальником. Так, відповідно до ч. 2 ст. 638 ЦК України договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Згідно ч. 1 ст. 641 ЦК України пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору. Згідно листа Національної комісії регулювання електроенергетики України від 10.11.2004 р. №С-211-13/59 вчинення споживачем дій з користування електричною енергією та її оплати свідчить про прийняття ним пропозиції енергопостачальної компанії щодо надання послуг з електропостачання. Отже, є всі підстави стверджувати, що між енергопостачальником - ПАТ "ЕК"Херсонобленерго"в особі його структурного підрозділу -Херсонськими міськими електричними мережами та споживачем [PERSON] існують договірні правовідносини. Відповідно ст.1166 ЦК України шкода завдана майну юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Факт завдання позивачу збитків підтверджується актами про порушення Правил користування електричною енергією. Так, при рейдовій перевірці 04.02.2013 р., 14.06.2013 р. та 06.08.2013 р. за адресою: [ADDRESS] було виявлено без облікове користування електричною енергією, шляхом самовільного підключення фазного і нульового дротів для живлення струмоприймачів окрім електролічильника, електроенергія споживається електролічильником не враховується та не сплачується, що згідно п.48 ПКЕЕН є розкраданням електричної енергії та тягне за собою відповідальність. На підставі цього було складено акти про порушення правил користування електроенергією побутовим споживачем №224003 від 04.02.2013 р., №224866 від 14.06.2013 р. та №224931 від 06.08.2013 р. Згідно ч. 4 ст. 26 Закону України "Про електроенергетику"споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Положеннями ст. 27 вказаного Закону встановлено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Відповідно до п. 37 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року за №1357 енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Пунктом 48 передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Отже, в разі порушення правил користування електроенергією споживач повинен нести відповідальність. Згідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. №562, яка розраховується за пропускною здатністю електромережі, безпосередньо до якої був приєднаний електроприлад, або пропускна здатність прихованої електропроводки, добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії, за тарифами для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електроенергії, за кількістю днів. Отже, сума збитків за вище зазначеними актами складає 1570,85 грн, що підтверджується розрахунками за вказаними актами та протоколами засідання комісії ХМЕМ з розгляду актів про порушення ПКЕЕН побутових споживачів, що вище наведені. Положеннями ст. 88 ЦПК України передбачено, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Таким чином, з відповідачів підлягають стягненню збитки, завдані позивачу в сумі 1570,85 грн. та судові витрати у розмірі 229,40 грн. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved