Jurisdiction: civil
Date: 2017-02-26 00:00:00

Позивачка звернулася з позовом до Дочірнього підприємства «РЕУ» ПрАТ «Житлобуд» про відшкодування шкоди. Свої вимоги обґрунтовує тим, що [PERSON] на праві власності належить квартира № 24, що по вул. Пушкіна, буд. 67 у м. Черкаси. 02.06.2010 між представником Позивача та ДП «РЕУ» ЗАТ «Житлобуд» в особі [PERSON] укладено договір про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій строком на 5 років. За умовами вказаного договору виконавець забезпечує надання послуг з утримання будинку по вул. Пушкіна, 67 у м. Черкаси, а також споруд та його прибудинкової територій, у тому числі здійснювати поточний ремонт конструктивних елементів, інженерних систем і технічних пристроїв будинку та елементів зовнішнього благоустрою, тощо. У серпні 2015 року ДП «РЕУ «ПрАТ «Житлобуд» на виконання договору із залученням у якості Генерального підрядника ДП «РЕУ «ПрАТ «Житлобуд» проведено ремонт покрівлі (даху) житлового будинку по вул. Пушкіна, 67 у м. Черкаси над першим під'їздом. Одночасно, квартира позивача знаходиться у першому під'їзді вказаного будинку на останньому поверсі та безпосередньо контактує із його покрівлею (дахом). Тобто ремонт у вказаний час проведено безпосередньо над квартирою позивача. Проте, роботи із ремонту покрівлі проводились протягом серпня-вересня 2015 року. Вказані роботи проведені всупереч правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій затверджених Наказом Держком України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, у дощову погоду, у зв'язку із чим сталося протікання дощових вод через покрівлю до квартири позивача. Станом на 06.09.2015 з 11.00 години до 20.00 години у Черкасах була злива, через негерметичність гідроізоляційного покриття даху вказаного будинку 06.09.2015 близько 15.30 год. сталося затікання дощових вод до квартири № 24. З метою фіксації факту залиття вказаної квартири дощовими водами та встановлення пошкоджених її елементів складено акт від 07.09.2015 в якому зафіксовано факт протікання дощових вод до квартири позивача та пошкодження стелі, стін, підлоги. Після фіксації вказаного факту, позивач неодноразово намагався зустрітись з відповідачами та домовитись про відшкодування суми збитків, нанесених йому в результаті затоплення квартири, проте відповідач проігнорував усі його звернення із вказаного питання. Крім того, неправомірними діями відповідача позивачеві завдана моральна шкода. Просили стягнути заподіяну матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири, компенсацію за заподіяну їй моральну шкоду та сплачений судовий збір. Представник позивачки [PERSON]- [PERSON] заявою від 10.02.2017 збільшив позовні вимоги та просить стягнути матеріальну шкоду відповідно до висновку судової експертизи в розмірі 140 719 грн. та моральну шкоду в розмірі 100 000 грн., а також понесені судові витрати. У судовому засіданні позивачка та її представник [PERSON] позов підтримали та просили суд стягнути з відповідача матеріальну шкоду, моральну шкоду, витрати понесені на надання правової допомоги та судові витрати. Суду пояснили, що затоплення кварти ри відбулося саме з вини відповдіача, оскільки напередодні зливи проводилися ренотні роботи даху будинку. Квартира позивачки розташована на останньому поверсі і потрапляння дощової води у житлове приміщення можливе лише через конструктивні елементи покрівлі, інших шляхом залиття стелі та стін у квартирі позивачки відбутися не могло. Розір моральної шкоди мотивували тим, що тривалий час позивачка мешкає у пошкодженій внаслідок залиття квартирі та немає можливості провести ремонтні роботи, оскільки відповдіачем оплата експртизи здійснювалася протягом 8 місяців. Позивачка весь цей час змушена була докладати значних зусиль для облаштування свого побуту та відновлення звичного способу життя. Просила також стягнути з відопдвіача судові витрати, витрати по оплаті правової допомоги, а також витрати за проведення оцінки вартості ремонтно-відновлювальних робіт. Представники відповідача [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні позов не визнали та заперечували проти його задоволення, оскільки позивачем не доведено вини відповідача у заподіянні їй матеріальної та моральної шкоди. Суду пояснили, що відсутні докази виникнення затоплення квартири позивачки з вини відповідача. Ремонт покрівлі даху будинку № 67 по вул.Пушкіна в м.Черкаси проводився регулярно, про що свідчать акти виконаних робіт. При прийомі якості робіт не було виявлено ніяких пошкоджень покрівлі, а тому твердження позивачки, що протікання атмосферних опадів сталося внасдіок пошкодження покрівлі даху будинку безпідставні. Суд, вислухавши сторони, свідків та судового експерта, дослідивши письмові матеріали справи, вважає, що позов підлягає до задоволення частково з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] на праві власності належить квартира [ADDRESS], що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №25657583 від 23.03.2010. [PERSON]Ю, в особі її представника, [PERSON],( яка діяла на підставі довіреності від 09.02.2010, посвідченої приватним нотаріусом [PERSON] реєстраційний номер 29727959) та ДП «РЕУ» ЗАТ «Житлобуд» в особі [PERSON] 02.06.2010 року уклали договір про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій строком на 5 років. [PERSON] щомісячно сплачувала за надані послуги по утриманню будинку та при будинкової території. З акту виконаних робіт за серпень 2015 року вбачається, що ДП «РЕУ» ПрАТ «Житлобуд» проводив ремонт покрівель на житловому будинку по вул. Пушкіна 67, 1 підїзд. 06.09.2015 о 15:30 було підтоплено верхнюю квартиру № 24 у будинку по вул. Пушкіна №67. При обстежені квартири виявлено та зафіксовано пошкодження, які були спричинені внаслідок підтоплення, що підтверджується актом, складеним представниками ДП РЕУ ПРАТ «Житлобуд» в особі директора [PERSON], майстра [PERSON], власника квартири [ADDRESS] Д.Ю. та свідків: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] [PERSON] 19.01.2016 зверталася з претензією до директора ДП «РЕУ «ПРаТ «Житлобуд» [PERSON] з вимогою відшкодування заподіяної шкоди внаслідок залиття квартири. Відповідно до звіту про незалежну оцінку по визначеню ринкової вартості, без врахування ПДВ, розмір збитків нанесених в результаті затоплення квартири, яка є власністю [PERSON], що знаходиться на 10-11 поверхах одинадцятиповерхового житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS], складає 116 000 грн. З повідомлення Черкаського обласного центру гідрометеорології № 39.03.08/43 від 10.02.2016 встановлено, що за даними спостережень авіаметеорологічної станції Черкаси, що розташована в районі аеропорту, за добу 06.09.2015 дощу випало 27,1 мм (245% декадної або 75% місячної норми). При цьому, гайбільше дощу - 24,7 мм випало вдень 06.09.2015, тобто за 12 годин випало 225% декадної або 62% місячної норми, що відповідало критерію небезпечного гідрометеорологічного явища (сильний дощ). З висновку судової будівельно-технічної експертизи №252/16-23, №942/16-23, №943/16-23 від 30.12.2016, вбачається, що на час проведення експертизи встановити причину залиття квартири [ADDRESS] не можливо. Вартість матеріальної шкоди, завданої залиттям 06.09.2015, на час складання виновку становить 140 719 грн. Свідок [PERSON] - мати позивачки - суду пояснила, що 06.09.2015 їй зателфонувала [PERSON] та повідомила, що у квартирі доньки відбувається затоплення другого поверху, оскільки у м.Черкаси сильна злива. Вона приїхала до м.Черкаси 07.09.2015, квартира перебувала у жахливому стані - затоплені стіни, стеля, гардеробна кімната, шпалери, здувася лімінат, залиті щитки у зв'язку з чим було відсутнє електропостачання. За викликом прибула комісія з РЕУ, яка склала акт про затоплення квартири з переліком пошкоджень. [PERSON] повідомив, що відбувався ремонт даху і що можлива причина затоплення - це незавершені ремонтні роботи. Свідок [PERSON] суду пояснила, що 06.09.2015 вона прийшла до квартири позивачки після початку зливи та побачила, що зі стелі другого поверху тече вода, затоплює і перших поверх, про це вона повідомила [PERSON] Внаслідок затоплення у квартирі були значні пошкодження: стеля і стіни на другому поверсі, шпалери, гардеробна і дитяча кімнати, ламінат на обох поверхах. Затоплений був такожі під'їзд та дев'ятий поверх будинку, куди вода потрапила через коридор. Напередодні зливи вона також перебувала у квартирі позивчки та бачила, що протягом четверга та п'ятниці на даху відбувалися ремонтні роботи. Також була присутні під час складання акту працівниками РЕУ. Під час зливи вікна у кваритирі були зачинені, вода потрапляла через стелю другого поверху, квартири над яким розташований дах будинку. Свідок [PERSON] суду пояснив, що був присутнім під час обстеження квартири працівниками РЕУ 07.09.2015 та бачив стан помешкання. Внаслдіок затоплення квартира отримала значні пошкодження: стеля другого поверху, ламінат, гардеробна, дитяча кімната, стіни та шпалери, підлога. Представники РЕУ в розмові обговорювали, що причина затоплення - це незавершений ремонт даху будинку. При цьому, сліди затопленні були і в під'їзді будинку. Свідок [PERSON] дав аналогічні пояснення суду. Свідок [PERSON] суду пояснив, що був у складі комісії при обстеженні квартири позивачки за викликом мешканців цієї квартири. Під час обстеження були зафіксовані пошкодження, які виникли внаслідок затоплення, про що складений акт У той же час, причину затоплення встановити не було можливо, оскільки покрівля даху над 1 під'їздом була у належному стані, так як у серпні 2015 там проведений ремонт. Ремонтні роботи виконував [PERSON] Члени комівсії на дах будинку не піднімалися. Свідок [PERSON] пояснив, що за трудовою угодою проводив у серпні 2015 роботи по ремонту покрівлві першого під'їзду в будинку 67 по вул.Пушкіна в м.Черкаси - перекривали нову кровлю. Роботи були виконані якісно і у визначені строки, про що склаадені відповідні акти. Замінена була вся покрівля на нову, оскільки попередня була зношена. Матеріали для ремонту придбав відповідач. Претензій щодо якості виконаних ним робіт не надходило. Свідок [PERSON], який працює майстром РЕУ, суду пояснив, що був у складі комісії при обстженні квартири позивачки. Всі пошкодження були зафіксовані в акті від 07.09.2015. Причину затоплення не встановили, оскільки кришу не оглядали внаслідок сильної зливи. При цьому суду повідомив, що в серпні 2015 відбувалися ремонтні роботи покрівлі даху першої під'їзду будинку 67 по вул.Пушкіна в м.Черкаси. Дах був відремонтований. Система опалення та комунікації по воді, а також водовідвід з даху будинку проходять над квартирою позивачки. Проте, будь-яких поривів не було, водовідвід з даху не перевірявся в зв'язку із зливою. Причину затоплення з'ясувати не виявилося можливим. Свідок [PERSON] пояснив, що як черговий електрик, був викликаний до квартири позивачки для відключення електропостачання внаслдіок затоплення квартири. У квартирі бачив лише мокру стіну, на якій розташований електрощит, оскільки всю квартиру не оглядав і на другий поверх не піднімався. Електропостачання було відключене на щитку в квартирі та коридорі, а через добу поновлене. Судовий експерт [PERSON] суду пояснила, що на час проведення експертизи встановити причину затоплення квартири позивачки неможливо в зв'язку із спливом тривалого часу. Проте, локалізація слідів залиття квартири свідчить про потрапляння вологи через стелю, над якою розташований дах будинку. Інших джерел потрапляння води до помешкання не може бути. Згідно з ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил. Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі Відповідно до ст. 190 Житлового кодексу Української РСР, підприємства, установи, організації, а також громадяни, які заподіяли шкоду жилим будинкам, жилим приміщенням, інженерному обладнанню, об'єктам благоустрою і зеленим насадженням на прилеглих до будинків ділянках, зобов'язані відшкодувати заподіяну шкоду. Згідно з ч. 3 ст. 623 ЦК України, збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували на день добровільного задоволення боржником вимоги кредитора у місці, де зобов'язання має бути виконане, а якщо вимога не була задоволена добровільно, - у день пред'явлення позову, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення. Частиною 1 ст. 1166 ЦК України встановлено, що майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода задана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Крім того, ст. 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи, суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Відповідно до ч. 1 п. 1 ч. 2 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до положень п.1, 3, 4 ч.І ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право: одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг; на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг; на усунення протягом строку, встановленого договором або законодавством, виявлених недоліків у наданні житлово-комунальних послуг. У п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» - «...під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб». Відповідно до положень п.1, 3, 4 ч.І ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право: одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг; на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг; на усунення протягом строку, встановленого договором або законодавством, виявлених недоліків у наданні житлово-комунальних послуг. Аналізуючи наведене, суд вважає, що позов підлягає до задоволення частково. У ході розгяду справи достеменно встановлено та не заперечувалося сторонами, що позивачка [PERSON] є власником квартири [ADDRESS]. Вказана квартира двоповерхова та розташована на 10-11 поверсі вказаного вище будинку, обслуговування якого здійснює відповідач - ДП "РЕУ ПрАТ "Житлобуд". В квартирі позивача [PERSON] 06.09.2015, під час зливи у м.Черкаси, відбулося потрапляння дощових вод до приміщення квартири, що спричинило значних пошкоджень та відповідно майнової шкоди. Твердження представника відповідача та свідків - працівників ДП РЕУ ПрАТ "Житлобуд" щодо неможливості встановити причину затоплення квартири позивачки суд оцінює критично, як спосіб уникнути відповідальності, виходячи з настпного. Квартира позивача розташована на 10-11 поверсі одинядцятиповерхового житлового будинку № 67 по вул.Пушкіна в м.Черкаси. Над нею немає інших житлових приміщень, а лише проходять комунікаційні системи водопостачання, опалення, водовідведення з даху будинку. Аварвійниї ситуацій в цих системах 06.09.2015 зафіксовані не були, аварійні служби з цього приводу не викликалися. Затоплення квартири відбулося під час зливи, тобто до квартири потрапили атмосферні опади у вигляді дощу. При цьому, вода потрапляла у квартиру зі стелі. Таким чином, іншим шляхом, ніж з даху будинку, потрапляння опадів до помешкання неможливе. Це свідчить про неналежний стан покриття даху будинку, обслуговування якого покладено на відповідача ДП «РЕУ «ПрАТ «Житлобуд», який неналежним чином виконав свої обов'язки по обстеженню покрівлі даху під'їзду № 1 в будинку 67 по вул.Пушкіна після затоплення квартири позивачки з метою з'ясування його дійсного стану. З наведеного вбачається причинно-наслідковий звязок між діями відповідача та заподіяною шкодою позивачеві [PERSON], тому до стягнення з ДП «РЕУ «ПрАТ «Житлобуд» підлягає матеріальна шкода, завдана позивачеві внаслідок затоплення її квартири в розмірі 140719 грн. Суд вважає доведеним спричинення моральної шкоди позивачу, що складається із необхідності докладати додаткові зусилля по відновленню звичного способу життя, на що також вплинула і тривалість проведення судової експертизи, вартість якої відповдіач оплачував протягом 8 місяців і весь цей час позивачка не мала можливості зробити ремонт у власному помешканні та проживати у квартирі із слідами затоплення, пошкодженим облаштуванням та меблями. Проте, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає, що моральна шкода в сумі 100000 грн. є завищеною, а прийнятною і такою, що підлягає стягненню з відповідача - в сумі 10000 грн. Під час судового розгляду справи позивач [PERSON] понесла витрати по оплаті правової допомоги і нею за квитанціями, які містяться в матеріалах справи, сплачено за роботу ФОП [PERSON] - 10200 грн. та витрати на проведення оцінки вартості ремонтно-відновлювальних робіт в сумі 1200 грн. які відповідно до ст. 84 ЦПК України та враховуючи положення ЗУ "Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах", підлягають до стягнення з відповідача. Відповідно до ст. 88 ЦПК України до стягнення з відповідача на користь позивача підлягає судовий збір в сумі 1986,82 грн.

Outcome: partial