Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-23 00:00:00

17 вересня 2020 року заявник звернулася до суду із вказаною заявою. Заява обґрунтована тим, що [INFO] на веб-сайті [INFO] у мережі Інтернет розміщено статтю під назвою " [INFO]". Доступ до перегляду вмісту сторінки статті є вільним. Стаття на сайті була розміщена без зазначення автора. У вказаній статті дослівно зазначається (мовою оригіналу): "Процентные ставки кредитов в украинских банках бьют все мыслимые рекорды, уже достигнув 60% годовых. Экономисты ломают головы над причинами неизбежного в таких условиях коллапса системы кредитования. Они пришли к единому мнению. Банки подняли ставки в заоблачную ввысь, пытаясь скомпенсировать убытки от уже выданных и ставших невозвратными кредитов. Глубинные причины явления легко можно обнаружить в учебниках. Это низкие доходы населения, не позволяющие рассчитаться с банками, и невысокие темпы экономического роста в стране, но не в одном учебнике не найти ставшей характерной только для Украины особенности ведения кредитно-финансовой деятельности, как раковая опухоль, разъедающей ее изнутри. За кулисами банковского бизнеса Коррупция пышным цветом расцвела в украинских банках. Для того, чтобы получить кредит заемщик обязательно должен предоставить банку гарантии своей платежеспособности. Финансово несостоятельных заемщиков ждет неизбежный отказ. В Украине нашли еще один способ получить у банкиров кредит. Для этого всего на всего, не утруждая себя кропотливым сбором пакета подтверждающих документов, необходимо найти клерка, от мнения которого зависит положительное решение вопроса и мотивировать его деньгами. Своеобразный "откат", а дальше хоть трава не расти. Кредиты в этом случае, как правило, получают так называемые "проблемные" заемщики,вероятность возврата денег от которых ничтожно мала. Для коммерсантов важным становиться не поставить свой бизнес крепко на ноги, а уметь найти нужного им клерка и договориться. Недавно с обвинениями в вымогательстве в Генеральную прокуратуру почти одновременно обратились представители 5-ти 1Т-компаний и 3 физических лица. Они были возмущены попыткой сотрудницы Департамента электронного бизнеса государственного Приватбанка [PERSON] получить от них "откат" за подпись, позволяющую оформить кредитный договор. Банкир в юбке пыталась собрать с них "дань" и видимо они у нее не были единственными. [PERSON] оказывалась очень полезной не только для тех, кто пытались получить вожделенный кредит, но и тем, кто его получил, просрочил выплаты и нуждался в реструктуризации долга. В Приватбанке связка из начальника Департамента электронного бизнеса [PERSON] и его подчиненной [PERSON] создал стройную систему вывода средств на сторону. Все очень просто. Создается фиктивная компания с солидным уставным фондом. На бумаге в него вписываются несуществующие объекты недвижимости или уже "не ходячие" дорогостоящие автомобили. Затем следует обращение за кредитом в Приватбанк. Дельцов там уже ждут. После перевода денег на счет фирмы она несколько месяцев для отвода глаз изображает из себя дисциплинированного заемщика, пытающегося проводить все положенные кредитным договором платежи, но это не надолго. Затем в силу непреодолимых обстоятельств следует неминуемое банкротство компании и выясняется, что собственно за душой у нее ничего нет. Кредит переводится в разряд "безнадежных", а убытки от его выдачи компенсируются за счет благонадежных заемщиков путем увеличения процентных ставок. В результате у Приватбанка за прошедший год получились катастрофические результаты. Суммарная величина всех "плохих" кредитов достигла 7 млрд гривен, а по итогам года государственная финансовая организация показала убыток в 23 млрд гривен. В пору сам банк объявлять банкротом. Интересен анализ "проблемных" заемщиков Приватбанка среди физических лиц. Треть из них составляют депутаты Верховной Рады! Еще в списке присутствуют в большом числе члены правительства и чиновники всех мастей. Руководство Приватбанка, подстраховываясь на всякий случай, создало себе мощное лобби. Оно может быть спокойно, что их головы не полетят с плеч за ужасающее состояние дел. СБУ, ГПУ, Администрация президента, Нацбанк и Кабмин безучастно наблюдают, как в прошлом прибыльный Приватбанк стремительно погружается в пучину. Конечно, в критический момент государство вольет в него свежую финансовую струю, но все может повториться. Нет худа без добра Нельзя сказать, что в Приватбанке собрались сплошь самоубийцы. Недавно председатель правления учреждения [PERSON] отстранил от должности своего заместителя по 1Т -технологиям [PERSON] , по совместительству возглавлявшего тендерный комитет банка - орган, выносивший решения по привлечению подрядчиков. Всплыли факты получения "отката" от компании, разрабатывающей для банка программное обеспечение. Однако, поднять руку на руководство Департамента электронного бизнеса, по уши погрязшего в коррупционных схемах, духу у председателя правления явно не хватает. Все объясняется очень просто. Через электронные ресурсы Приватбанка дуэт [PERSON]-[PERSON] организовал прием ставок запрещенных в Украине онлайн-казино. Привлеченный ушлыми работниками Приватбанка неконтролируемый государством поток денег выгоден банку. Он является хорошим подспорьем для покрытия недостач от коррупции и обычного головотяпства. Ключевая роль в привязке Приватбанка к игорному бизнесу, несомненно, принадлежит [PERSON] . Ранее она работала в букмекерской компании "Пари Матч", а сейчас на общественных началах является председателем Украинской ассоциации игровой индустрии и Координационного совета по легализации казино. Весьма ценный работник. [PERSON] - глас народа, жаждущего отмены запрета на казино ипрочие азартные игры. Именно она подготовила, внесла на рассмотрение в Кабмин и добилась одобрения чиновниками законопроекта об отмене запрета 2009 года на игорный бизнес. Учитывая тощий государственный бюджет, вопрос о принятии такого решения давно стал делом времени. [PERSON] настаивает на размещении точек азарта в "звездочных" отелях. Ее оппоненты, напротив, предлагают создать строго определенные зоны, в которых будет разрешена работа казино и игральных автоматов. Местным властям так будет легче контролировать процесс. Харьковчане рулят Причина непотопляемости скандальной сотрудницы Приватбанка и ее просто маниакального желания распространить азартные игры буквально на всю территорию страны проста. Возглавляемые ей общественные организации финансируются за счет группы компаний ИСН, принадлежащей харьковскому олигарху [PERSON] . Он долгое время проявлял себя в разных сферах экономики, включая нефтетрейдерство, добычу полезных ископаемых, был владельцем Харьковского тракторного завода, до тех пор пока в период подготовки к Евро-2012 не нашел свою "золотую жилу" - девелоперские проекты. Теперь ему принадлежит сеть отелей, аэропорты в Харькове и Днепре. Олигарх кровно заинтересован в максимальной отдаче от имеемых у него отелей и аэровокзалов. Дополнительную прибыль ему может принести только казино и залы игровых автоматов, размещенные на его объектах недвижимости. Стоит напомнить, что Приватбанк до национализации принадлежал [PERSON] . В последние несколько лет [PERSON] активно скупал активы [PERSON] , став его основным деловым партнером. Он даже прикупил "Проминвестбанк" специально для того, чтобы обслуживать активы, лишенного собственного банка [PERSON] . Сам бы [PERSON] не потерпел такого вольного обращения с выдачей кредитов, оставаясь у руля Приватбанка. Есть еще один немаловажный фактор поддержки [PERSON] харьковским олигархом. Так уж получилось, что весь его бизнес всегда получал импульс от женщин. Бывший рядовой инспектор ОБХСС в советское время удачно женился. Его избранницей стала [PERSON] - дочь заместителя председателя Харьковского облисполкома. Папа " помог зятю укрепиться в бизнесе. Когда [PERSON] в 1996 году скоропостижно скончался, сразу после поминок [PERSON] развелся с супругой. Следующей его избранницей стала [PERSON] - родственница супруги президента [PERSON]. Круг знакомств харьковского бизнесмена [PERSON] пополнился первыми лицами государства, а сам он вошел в список самых богатейших людей Украины. Впрочем, как только [PERSON] стал пенсионером, вторая жена получила отставку. Третьей по счету супругой [PERSON] суждено было стать модели и участнице национального конкурса красоты [PERSON] . Для собственного бизнеса от нее проку было мало. Красивый интерьер, не более. При [PERSON] для [PERSON] наступили тяжелые времена. Он начал активно распродавать активы. Теперь он перешел в контрнаступление и в авангарде его армии идет [PERSON] . [PERSON] стоит по-внимательнее следить за мужем. Главная активистка легализации игорного бизнеса в Украине весьма эффектная женщина. К тому же она весьма изощренная бизнесвумен с крепкой деловой хваткой. Деловой союз [PERSON] с [PERSON] уже начал успешно действовать". Інформація про Заявника, що міститься в наведеній статті, не відповідає дійсності та містить фактичні твердження про події та явища, яких не існує. Дана стаття містить негативну інформацію про Заявника, що порочить честь і гідність Заявника, псує його ділову репутацію, та формує щодо нього негативну соціальну оцінку, порушує особисті немайнові права, а отже є такою, що підлягає спростуванню. Стаття під заголовком " [INFO]" розміщена в мережі Інтернет на сайті за гіперпосиланням [INFO]. Доступ до даної статті є вільним. Зі змісту статті вбачається, що інформація, зазначена в ній стосується саме заявника, оскільки стаття містить: фотографію заявника; інформацію про те, що [PERSON] є працівником Приватбанк та Головою Громадської організації "Українська асоціація ігрової індустрії". Заявник дійсно, на дату розміщення статті та на сьогодні:є працівником АТ КБ "Приватбанк", що підтверджується довідкою АТ КБ "Приватбанк" від 17.10.2019 року, є Головою Громадської організації "Українська асоціація ігрової індустрії", що підтверджується Витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Заявник зазначає, що поширена інформаиія є негативною та недостовірною, тобто такою, що не відповідає дійсності. Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку Заявника, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації. Так, зазначена стаття містить наступні недостовірні відомості, викладені у формі тверджень, які безпосередньо стосуються заявника, зокрема: 1) "Недавно с обвинениями в вымогательстве в Генеральную прокуратуру почти одновременно обратились представители 5-ти 1Т-компаний и 3 физических лица. Они были возмущены попыткой сотрудницы Департамента электронного бизнеса государственного Приватбанка [PERSON] получить от них "откат" за подпись, позволяющую оформить кредитный договор. Банкир в юбке пыталась собрать с них "дань" и видимо они у нее не были единственными. [PERSON] оказывалась очень полезной не только для тех, кто пытались получить вожделенный кредит, но и тем, кто его получил, просрочил выплаты и нуждался в реструктуризации долга. В Приватбанке связка из начальника Департамента электронного бизнеса [PERSON] и его подчиненной [PERSON] создал стройную систему вывода средств на сторону. Все очень просто. Создается фиктивная компания с солидным уставным фондом. На бумаге в него вписываются несуществующие объекты недвижимости или уже "не ходячие" дорогостоящие автомобили. Затем следует обращение за кредитом в Приватбанк. Дельцов там уже ждут. После перевода денег на счет фирмы она несколько месяцев для отвода глаз изображает из себя дисциплинированного заемщика, пытающегося проводить все положенные кредитным договором платежи, но это не надолго. Затем в силу непреодолимых обстоятельств следует неминуемое банкротство компании и выясняется, что собственно за душой у нее ничего нет. Кредит переводится в разряд «безнадежных», а убытки от его выдачи компенсируются за счет благонадежных заемщиков путем увеличения процентных ставок. В результате у Приватбанка за прошедший год получились катастрофические результаты. ..." 2) "Через электронные ресурсы Приватбанка дуэт [PERSON]-[PERSON] организовал прием ставок запрещенных в Украине онлайн-казино. Привлеченный ушлыми работниками Приватбанка неконтролируемый государством поток денег выгоден банку. Он является хорошим подспорьем для покрытия недостач от коррупции и обычного головотяпства. Ключевая роль в привязке Приватбанка к игорному бизнесу, несомненно, принадлежит [PERSON] ". Заявник зазначає про те, що вказана інформація є недостовірною з огляду на наступне. Відповідно до відповіді Генеральної прокуратури України від 10.10.2019 № 27/1-878вх-19 на адвокатський запит представника заявника - "згідно даних інформаційної системи "Система електронного документообігу органів прокуратури України" звернення щодо вчинення [PERSON] кримінальних правопорушень у Генеральній прокуратурі України у період з 20.11.2012 по теперішній час не зареєстровані' Відповідно до ч. 2 ст. 214 КПК України, досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Відповідно до відповіді Генеральної прокуратури України від 10.10.2019 № 27/1-878вх-19 - "за даними інформаційної системи "Єдиний реєстр досудових розслідувань", кримінальні провадження, у тому числі, які розслідуються органами прокуратури, в яких містяться відомості про притягнення [PERSON] , [INFO] до кримінальної відповідальності в якості підозрюваної, обвинуваченої, не встановлені ". Відповідно до відповіді Служби безпеки України від 01.10.19 № 6/ч-2143/2 - "за даними Єдиного реєстру досудових розслідувань станом на 01.10.2019, у кримінальних провадженнях, які розслідуються слідчими органів безпеки, повідомлення про підозру у вчиненні злочинів громадянці [PERSON] , [INFO] не здійснювалось". Відповідно до довідки МВС України від 11.06.2019 серія ААА № 0683068 - [PERSON] , [INFO] станом на 11.06.2019 до кримінальної відповідальності не притягувалась, не знятої чи непогашеної судимості немає, у розшуку не перебуває. Заявник працює на посаді заступник керівника напрямку - керівник Управління правової підтримки в м. Київ, що підтверджується наказом про прийняття на роботу. До посадових обов`язків заявника входять питання щодо організації захисту інтересів Банку та супроводження окремих категорій судових процесів, за позовами до банку, що підтверджується положенням про напрямок правового забезпечення та посадовою інструкцією заявника. Заявник звернула увагу на те, що до посадових обов`язків заявника не входять питання стосовно видачі та реструктуризації кредитів, а також питання щодо створення та роботи електронних ресурсів банку, прийому коштів та проведення будь-яких платежів. А отже, інформація, викладена у статті стосовно можливості прийняття рішення Заявником з питання видачі та реструктуризації кредитів, а також щодо роботи електронних ресурсів банку, прийому коштів та проведення будь-яких платежів є такою, що не відповідає дійсності. Інформація, поширена у статті, за своїм змістом та формою подачі не є припущенням чи критикою заявника, не є оціночним судженням, а є фактичним твердженням, які містять фактичні дані, які можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (достовірності). З огляду на характер використаних мовних засобів - наводиться мовою оригіналу: " [INFO] "Недавно с обвинениями в вымогательстве в Генеральную прокуратуру почти одновременно обратились представители 5-ти 1Т-компаний и 3 физических лица. Они были возмущены попыткой сотрудницы Департамента электронного бизнеса государственного Приватбанка [PERSON] получить от них "откат" за подпись, позволяющую оформить кредитный договор..." "В Приватбанке связка из начальника Департамента электронного бизнеса [PERSON] и его подчиненной [PERSON] создал стройную систему вывода средств на сторону. Все очень просто. Создается фиктивная компания с солидным уставным фондом. На бумаге в него вписываются несуществующие объекты недвижимости или уже "не ходячие" дорогостоящие автомобили. Затем следует обращение за кредитом в Приватбанк. Дельцов там уже ждут. После перевода денег на счет фирмы она несколько месяцев для отвода глаз изображает из себя дисциплинированного заемщика, пытающегося проводить все положенные кредитным договором платежи, но это не надолго. Затем в силу непреодолимых обстоятельств следует неминуемое банкротство компании и выясняется, что собственно за душой у нее ничего нет. Кредит переводится в разряд "безнадежных", а убытки от его выдачи компенсируются за счет благонадежных заемщиков путем увеличения процентных ставок..." "Через электронные ресурсы Приватбанка дуэт [PERSON]-[PERSON] организовал прием ставок запрещенных в Украине онлайн-казино. Привлеченный ушлыми работниками Приватбанка неконтролируемый государством поток денег выгоден банку. Он является хорошим подспорьем для покрытия недостач от коррупции и обычного головотяпства. Ключевая роль впривязке Приватбанка к игорному бизнесу, несомненно, принадлежит [PERSON] ..." інформація, яка була поширена про заявника є твердженням про факти, яких не існувало. Таким чином, оскільки поширена інформація є твердженням про факти, яких не існувало, які не були перевірені особами, що розміщували оспорювану статтю та які не можуть бути підтверджені, з огляду на відсутність кримінальних проваджень щодо заявника, оспорювана заявником інформація підлягає спростуванню. 28 вересня 2020 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. відмовлено у відкритті провадження у справі за заявою [PERSON] про встановлення факту недостовірної інформації та її спростування. 24 листопада 2020 року постановою Київського апеляційного суду апеляційну скаргу [PERSON] - задоволено, ухвала Броварського міськрайонного суду Київської області від 28 вересня 2020 року скасована і справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції. 11 грудня 2020 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. прийнято заяву до розгляду і відкрито провадження у справі. Призначено судове засідання для розгляду справи по суті. У судовому засіданні представник заявника заяву підтримав у повному обсязі, пояснення надав аналогічні її змісту. Суд, вислухавши представника заявника, дослідивши зібрані по справі докази у їх сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що [INFO] на веб-сайті [INFO] у мережі Інтернет розміщено статтю під назвою " [INFO]". У вказаній статті дослівно зазначається: "Процентные ставки кредитов в украинских банках бьют все мыслимые рекорды, уже достигнув 60% годовых. Экономисты ломают головы над причинами неизбежного в таких условиях коллапса системы кредитования. Они пришли к единому мнению. Банки подняли ставки в заоблачную ввысь, пытаясь скомпенсировать убытки от уже выданных и ставших невозвратными кредитов. Глубинные причины явления легко можно обнаружить в учебниках. Это низкие доходы населения, не позволяющие рассчитаться с банками, и невысокие темпы экономического роста в стране, но не в одном учебнике не найти ставшей характерной только для Украины особенности ведения кредитно-финансовой деятельности, как раковая опухоль, разъедающей ее изнутри. За кулисами банковского бизнеса Коррупция пышным цветом расцвела в украинских банках. Для того, чтобы получить кредит заемщик обязательно должен предоставить банку гарантии своей платежеспособности. Финансово несостоятельных заемщиков ждет неизбежный отказ. В Украине нашли еще один способ получить у банкиров кредит. Для этого всего на всего, не утруждая себя кропотливым сбором пакета подтверждающих документов, необходимо найти клерка, от мнения которого зависит положительное решение вопроса и мотивировать его деньгами. Своеобразный "откат", а дальше хоть трава не расти. Кредиты в этом случае, как правило, получают так называемые "проблемные" заемщики,вероятность возврата денег от которых ничтожно мала. Для коммерсантов важным становиться не поставить свой бизнес крепко на ноги, а уметь найти нужного им клерка и договориться. Недавно с обвинениями в вымогательстве в Генеральную прокуратуру почти одновременно обратились представители 5-ти 1Т-компаний и 3 физических лица. Они были возмущены попыткой сотрудницы Департамента электронного бизнеса государственного Приватбанка [PERSON] получить от них "откат" за подпись, позволяющую оформить кредитный договор. Банкир в юбке пыталась собрать с них "дань" и видимо они у нее не были единственными. [PERSON] оказывалась очень полезной не только для тех, кто пытались получить вожделенный кредит, но и тем, кто его получил, просрочил выплаты и нуждался в реструктуризации долга. В Приватбанке связка из начальника Департамента электронного бизнеса [PERSON] и его подчиненной [PERSON] создал стройную систему вывода средств на сторону. Все очень просто. Создается фиктивная компания с солидным уставным фондом. На бумаге в него вписываются несуществующие объекты недвижимости или уже "не ходячие" дорогостоящие автомобили. Затем следует обращение за кредитом в Приватбанк. Дельцов там уже ждут. После перевода денег на счет фирмы она несколько месяцев для отвода глаз изображает из себя дисциплинированного заемщика, пытающегося проводить все положенные кредитным договором платежи, но это не надолго. Затем в силу непреодолимых обстоятельств следует неминуемое банкротство компании и выясняется, что собственно за душой у нее ничего нет. Кредит переводится в разряд "безнадежных", а убытки от его выдачи компенсируются за счет благонадежных заемщиков путем увеличения процентных ставок. В результате у Приватбанка за прошедший год получились катастрофические результаты. Суммарная величина всех "плохих" кредитов достигла 7 млрд гривен, а по итогам года государственная финансовая организация показала убыток в 23 млрд гривен. В пору сам банк объявлять банкротом. Интересен анализ "проблемных" заемщиков Приватбанка среди физических лиц. Треть из них составляют депутаты Верховной Рады! Еще в списке присутствуют в большом числе члены правительства и чиновники всех мастей. Руководство Приватбанка, подстраховываясь на всякий случай, создало себе мощное лобби. Оно может быть спокойно, что их головы не полетят с плеч за ужасающее состояние дел. СБУ, ГПУ, Администрация президента, Нацбанк и Кабмин безучастно наблюдают, как в прошлом прибыльный Приватбанк стремительно погружается в пучину. Конечно, в критический момент государство вольет в него свежую финансовую струю, но все может повториться. Нет худа без добра Нельзя сказать, что в Приватбанке собрались сплошь самоубийцы. Недавно председатель правления учреждения [PERSON] отстранил от должности своего заместителя по 1Т -технологиям [PERSON] , по совместительству возглавлявшего тендерный комитет банка - орган, выносивший решения по привлечению подрядчиков. Всплыли факты получения "отката" от компании, разрабатывающей для банка программное обеспечение. Однако, поднять руку на руководство Департамента электронного бизнеса, по уши погрязшего в коррупционных схемах, духу у председателя правления явно не хватает. Все объясняется очень просто. Через электронные ресурсы Приватбанка дуэт [PERSON]-[PERSON] организовал прием ставок запрещенных в Украине онлайн-казино. Привлеченный ушлыми работниками Приватбанка неконтролируемый государством поток денег выгоден банку. Он является хорошим подспорьем для покрытия недостач от коррупции и обычного головотяпства. Ключевая роль в привязке Приватбанка к игорному бизнесу, несомненно, принадлежит [PERSON] . Ранее она работала в букмекерской компании "Пари Матч", а сейчас на общественных началах является председателем Украинской ассоциации игровой индустрии и Координационного совета по легализации казино. Весьма ценный работник. [PERSON] - глас народа, жаждущего отмены запрета на казино ипрочие азартные игры. Именно она подготовила, внесла на рассмотрение в Кабмин и добилась одобрения чиновниками законопроекта об отмене запрета 2009 года на игорный бизнес. Учитывая тощий государственный бюджет, вопрос о принятии такого решения давно стал делом времени. [PERSON] настаивает на размещении точек азарта в "звездочных" отелях. Ее оппоненты, напротив, предлагают создать строго определенные зоны, в которых будет разрешена работа казино и игральных автоматов. Местным властям так будет легче контролировать процесс. Харьковчане рулят Причина непотопляемости скандальной сотрудницы Приватбанка и ее просто маниакального желания распространить азартные игры буквально на всю территорию страны проста. Возглавляемые ей общественные организации финансируются за счет группы компаний ИСН, принадлежащей харьковскому олигарху [PERSON] . Он долгое время проявлял себя в разных сферах экономики, включая нефтетрейдерство, добычу полезных ископаемых, был владельцем Харьковского тракторного завода, до тех пор пока в период подготовки к Евро-2012 не нашел свою "золотую жилу" - девелоперские проекты. Теперь ему принадлежит сеть отелей, аэропорты в Харькове и Днепре. Олигарх кровно заинтересован в максимальной отдаче от имеемых у него отелей и аэровокзалов. Дополнительную прибыль ему может принести только казино и залы игровых автоматов, размещенные на его объектах недвижимости. Стоит напомнить, что Приватбанк до национализации принадлежал [PERSON] . В последние несколько лет [PERSON] активно скупал активы [PERSON] , став его основным деловым партнером. Он даже прикупил "Проминвестбанк" специально для того, чтобы обслуживать активы, лишенного собственного банка [PERSON] . Сам бы [PERSON] не потерпел такого вольного обращения с выдачей кредитов, оставаясь у руля Приватбанка. Есть еще один немаловажный фактор поддержки [PERSON] харьковским олигархом. Так уж получилось, что весь его бизнес всегда получал импульс от женщин. Бывший рядовой инспектор ОБХСС в советское время удачно женился. Его избранницей стала [PERSON] - дочь заместителя председателя Харьковского облисполкома. Папа " помог зятю укрепиться в бизнесе. Когда [PERSON] в 1996 году скоропостижно скончался, сразу после поминок [PERSON] развелся с супругой. Следующей его избранницей стала [PERSON] - родственница супруги президента [PERSON]. Круг знакомств харьковского бизнесмена [PERSON] пополнился первыми лицами государства, а сам он вошел в список самых богатейших людей Украины. Впрочем, как только [PERSON] стал пенсионером, вторая жена получила отставку. Третьей по счету супругой [PERSON] суждено было стать модели и участнице национального конкурса красоты [PERSON] . Для собственного бизнеса от нее проку было мало. Красивый интерьер, не более. При [PERSON] для [PERSON] наступили тяжелые времена. Он начал активно распродавать активы. Теперь он перешел в контрнаступление и в авангарде его армии идет [PERSON] . [PERSON] стоит по-внимательнее следить за мужем. Главная активистка легализации игорного бизнеса в Украине весьма эффектная женщина. К тому же она весьма изощренная бизнесвумен с крепкой деловой хваткой. Деловой союз [PERSON] с [PERSON] уже начал успешно действовать". Інформація про Заявника, що міститься в наведеній статті, не відповідає дійсності та містить фактичні твердження про події та явища, яких не існує. Дана стаття містить негативну інформацію про Заявника, що порочить честь і гідність Заявника, псує його ділову репутацію, та формує щодо нього негативну соціальну оцінку, порушує особисті немайнові права, а отже є такою, що підлягає спростуванню. Стаття під заголовком " [INFO]" розміщена в мережі Інтернет на сайті за гіперпосиланням [INFO]. Доступ до даної статті є вільним. Із матеріалів справи вбачається, що заявник на дату розміщення статті та на даний час є працівником АТ КБ "Приватбанк", що підтверджується довідкою АТ КБ "Приватбанк" від 17.10.2019 року. Займає посаду заступника керівника напрямку - керівник Управління правової підтримки в м. Київ ГО. (а.с.50) До посадових обов`язків заявника входять питання щодо організації захисту інтересів Банку та супроводження окремих категорій судових процесів, за позовами до банку, що підтверджується положенням про напрямок правового забезпечення та посадовою інструкцією заявника. (а.с.67-90) Заявник також є Головою Громадської організації "Українська асоціація ігрової індустрії", що підтверджується Витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. (а.с.51-57) Відповідно до відповіді Генеральної прокуратури України від 10.10.2019 № 27/1-878вх-19 на адвокатський запит представника заявника - "згідно даних інформаційної системи "Система електронного документообігу органів прокуратури України" звернення щодо вчинення [PERSON] кримінальних правопорушень у Генеральній прокуратурі України у період з 20.11.2012 по теперішній час не зареєстровані". (а.с.62) Відповідно до відповіді Генеральної прокуратури України від 10.10.2019 № 27/1-878вх-19 - "за даними інформаційної системи "Єдиний реєстр досудових розслідувань", кримінальні провадження, у тому числі, які розслідуються органами прокуратури, в яких містяться відомості про притягнення [PERSON] , [INFO] до кримінальної відповідальності в якості підозрюваної, обвинуваченої, не встановлені". (а.с.62) Відповідно до відповіді Служби безпеки України від 01.10.19 № 6/ч-2143/2 зазначається, що "за даними Єдиного реєстру досудових розслідувань станом на 01.10.2019, у кримінальних провадженнях, які розслідуються слідчими органів безпеки, повідомлення про підозру у вчиненні злочинів громадянці [PERSON] , [INFO] не здійснювалось". (а.с. 63) Відповідно до довідки МВС України від 11.06.2019 серія ААА № 0683068 - [PERSON] , [INFO] станом на 11.06.2019 до кримінальної відповідальності не притягувалась, не знятої чи непогашеної судимості немає, у розшуку не перебуває. (а.с.64) Таким чином, інформація, викладена у статті стосовно можливості прийняття рішення заявником з питання видачі та реструктуризації кредитів, а також щодо роботи електронних ресурсів банку, прийому коштів та проведення будь-яких платежів є такою, що не відповідає дійсності. Відповідно до частини другої статті 302 Цивільного кодексу України, - фізична особа, яка поширює інформацію, зобов`язана переконатися в її достовірності. Фізична особа, яка поширює інформацію, отриману з офіційних джерел (інформація органів державної влади, органів місцевого самоврядування, звіти, стенограми тощо), не зобов`язана перевіряти її достовірність та не несе відповідальності в разі її спростування. Фізична особа, яка поширює інформацію, отриману з офіційних джерел, зобов`язана робити посилання на таке джерело. Проте, дана інформація не підтверджується жодним з документів, а стаття не містить будь-яких посилань на офіційні джерела, що підтверджували б достовірність інформації, зазначеної в ній. Згідно ч. 1 ст. 30 Закону України "Про інформацію", ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Частиною 4 ст.14 Закону України "Про інформацію" передбачено, що поширення інформації - це розповсюдження, обнародування, реалізація у встановленому законом порядку документованої або публічно оголошуваної інформації. Інформація може існувати, як в формі фактичних тверджень, так і в формі оціночних суджень. Інформація, поширена у статті, за своїм змістом та формою подачі не є припущенням чи критикою заявника, не є оціночним судженням, а є фактичним твердженням, які містять фактичні дані, які можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (достовірності). Статтею 3 Конституції України закріплено, що людина, її життя, здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Статтею 32 Конституції України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Разом з тим відповідно до статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію. Статтею 201 ЦК України передбачено, що честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством. Згідно ст.ст. 297, 299 ЦК України, кожен має право на повагу до його гідності та честі, на недоторканність своєї ділової репутації. Згідно п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 "Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи", (надалі - Постанова від 27 лютого 2009 року № 1), при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь- який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації - згідно п. 15 Постанови від 27 лютого 2009 року № 1 розуміється: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Відповідно до частини першої статті 277 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Спростування поширеної недостовірної інформації повинно здійснюватися незалежно від вини особи, яка її поширила. Згідно із статтею 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні статті 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Фізична особа має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію. Збирання, зберігання, використання і поширення інформації про особисте життя фізичної особи без її згоди не допускаються, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини. Фізична особа, яка поширює інформацію, зобов`язана переконатися в її достовірності. Фізична особа, яка поширює інформацію, отриману з офіційних джерел (інформація органів державної влади, органів місцевого самоврядування, звіти, стенограми тощо), не зобов`язана перевіряти її достовірність та не несе відповідальності в разі її спростування. Фізична особа, яка поширює інформацію, отриману з офіційних джерел, зобов`язана робити посилання на таке джерело (стаття 302 ЦК України). Оцінюючи характер поширеної інформації, суд дійшов висновку, що ця інформація є твердженнями про події та факти, які підлягають перевірці, а тому така інформація може бути об`єктом оцінки на предмет достовірності. За змістом поширена інформація є недостовірною, оскільки спростовується наявними у справі належними та допустимими доказами, якими підтверджено, що заявник не була ні підозрюваною, ні обвинуваченою у зв`язку із подіями, які наведені у статті. За своїм характером поширена інформація є негативною, оскільки в ній стверджується про вчинення кримінально-караних діянь, порушення загальновизнаних правил співжиття, а тому така інформація принижує честь, гідність та ділову репутацію заявника та порушує конституційний принцип презумпції невинуватості (стаття 62 Конституції України). Презумпція невинуватості - об`єктивне право. Це вимога закону, звернена до всіх громадян, посадових осіб, державних і громадських організацій, до суспільної думки в цілому.Викладена у статті інформація жодними доказами не підтверджена, натомість ця інформація спростовується наданими заявником, та дослідженими у судовому засіданні, доказами. У пункті 13 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи" від 27 лютого 2009 року № 1 роз`яснено, що відповідно до абзацу третього частини четвертої статті 277 ЦК України судових захист гідності, честі та ділової репутації внаслідок поширення про особу недостовірної інформації не виключається і в разі, якщо особа, яка поширила таку інформацію, невідома (наприклад, при направленні анонімних або псевдонімних листів чи звернень, смерті фізичної особи чи ліквідації юридичної особи, поширення інформації в мережі Інтернет особою, яку неможливо ідентифікувати, тощо). У такому випадку суд вправі за заявою заінтересованої особи встановити факт неправдивості цієї інформації та спростувати її в порядку окремого провадження. Така заява розглядається за правилами окремого провадження. У разі доведеності обставин, на які посилається заявник, суд лише констатує факт, що поширена інформація є неправдивою, та спростовує її. При цьому тягар доказування недостовірності поширеної інформації покладається на заявника, який несе витрати, пов`язані з її спростуванням. На підставі вищевикладеного суд дійшов висновку про задоволення заяви.

Outcome: approved