Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-26 00:00:00

Позивач ТОВ «Бізнес Комунікації» звернувся до Подільського районного суду міста Києва з позовом до Державного підприємства «Сетам», Подільського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у місті Києві, [PERSON] , Партнерства з обмеженою відповідальністю «Прайм Рент ЛП» про визнання електронних торгів недійсними та скасування записів про проведену державну реєстрацію, свої вимоги мотивувавши тим, що 10.01.2017 року на електронному торгівельному майданчику ДП «Сетам» відбулися електронні торги № 182973 з реалізації арештованого нерухомого майна - комплексу будівель та споруд загальною площею 3608,70 кв.м., розташованого за адресою: [ADDRESS] . Обгрунтовуючи позов, позивач зазначає, що 08.12.2016 року ТОВ «Бізнес Комунікації» в особі представника Бикової Г.А. зареєструвалося на участь у електронних торгах № 182973 «Комплекс будівель та споруд загальною площею 3608,70 кв.м.» по лоту № 182284 . 09.12.2016 року платіжним дорученням № 626 ТОВ «Бізнес Комунікації» сплатило на рахунок ДП «Сетам» гарантійний внесок за участь у торгах в розмірі 99950,15 грн. Того ж дня в особистий кабінет позивача веб-сайту реалізації майна надійшло повідомлення про зупинення торгів № 182973 «Комплекс будівель та споруд загальною площею 3608,70 кв.м.» по лоту № 182284 . В даному повідомленні зазначалось, що за бажанням учасники можуть повернути свої кошти або чекати поновлення торгів. Позивач вказує, що не надавав ДП «Сетам» заяви про повернення гарантійного внеску. Незважаючи на це , 13.12.2016 року ДП «Сетам» повернуло позивачу сплачений 09.12.2016 року гарантійний внесок по лоту № 182284. 23.12.2016 року в особистий кабінет позивача веб-сайту реалізації майна надійшло системне повідомлення про відновлення торгів «Комплекс будівель та споруд загальною площею 3608,70 кв.м.» по лоту № 182284 . Відразу ж після отримання повідомлення, позивач 23.12.2016 року платіжним дорученням № 640 повторно сплатив ДП «Сетам» гарантійний внесок за участь у торгах в розмірі 99950,15 грн. Того ж дня торги № 182973 «Комплекс будівель та споруд загальною площею 3608,70 кв.м.» по лоту № 182284 було знову зупинено,а 26.12.2016 року ДП «Сетам» повернуло позивачу сплачений гарантій внесок. 06.01.2017 року в особистий кабінет позивача веб-сайту реалізації майна надійшло системне повідомлення про відновлення торгів «Комплекс будівель та споруд загальною площею 3608,70 кв.м.» по лоту № 182284 . Початок проведення електронних торгів по лоту № 182284 після його відновлення 06.01.2017 року було призначено на 10.01.2017 року о 09.00. 06.01.2017 року банківський робочий день закінчився о 17.00, тому враховуючи вищезазначене позивач був позбавлений можливості вчасно сплатити гарантійний внесок за участь у торгах. 13.01.2017 року відповідач [PERSON] , переможець торгів з реалізації арештованого нерухомого майна - комплексу будівель та споруд загальною площею 3608,70 кв.м., розташованого за адресою: [ADDRESS] , отримав свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, посвідчений приватним нотаріусом Київськогоміського нотаріального округу Михайленком С.А. Згідно з інформаційною довідкою № 78872663 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру іпотек , єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, сформованої 26.01.2017 року, переможцем торгів реалізації арештованого нерухомого майна - комплексу будівель та споруд загальною площею 3608,70 кв.м., розташованого за адресою: [ADDRESS] , став [PERSON] , який 13.01.2017 року отримав у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Михайленка С.А. свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів. Інформаційне повідомлення про електронні торги № 182973 з реалізації комплексу будівель та споруд загальною площею 3608,70 кв.м., розташованого за адресою: [ADDRESS] , було внесено до системи реалізації майна 11.11.2016 року о 17.37. Згідно довідки № 79154672 з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру іпотек , єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, сформованої 30.01.2017 року, [PERSON] за договором купівлі-продажу Ѕ частки нерухомого майна , посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мамай І.В., відчужив Ѕ частки набутого у власність комплексу будівель та споруд Партнерству з обмеженою відповідальністю «Прайм Рент ЛП». Згідно довідки № 79222025 з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру іпотек , єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, сформованої 31.01.2017 року, [PERSON] за договором купівлі-продажу Ѕ частки нерухомого майна , посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мамай І.В., відчужив Партнерству з обмеженою відповідальністю «Прайм Рент ЛП» іншу 1/2 частки набутого у власність комплексу будівель та споруд. Вважає, що торги проведені з порушенням чинного законодавства, в зв`язку з чим реєстраціїні дії також проведені з порушенням закону. Провадження у справі відкрито ухвалою від 31.03.2017 р. Ухвалою від 13.06.2017 р. була задоволена заяву ТОВ «Бізнез Комунікації» про забезпечення позову та накладено арешт на нерухоме майно, зареєстроване на праві власності за [PERSON] та за ПОВ «ПРАЙМ РЕНТ ЛП», а саме: -на комплекс будівель та споруд загальною площею 3608,7 кв.м., розташований за адресою: [ADDRESS] (реєстраційний номер об*єкта нерухомого майна 1147908180385). Ухвалою Апеляційного суду м.Києва від 06.12.2017 р. відхилена апеляційна скарга представника відповідача Партнерства з обмеженою відповідальністю «Прайм Рент ЛП» - Кругляковського В. та вищевказана ухвала залишена без змін. Ухвалою від 11.07.2017 р. за заявою представника позивача про витребування доказів: 1) зобов`язано приватного нотаріуса КМНО Михайленка Сергія Анатолійовича (04053, м. Київ, вул. Артема, 11) надати до Подільського районного суду м. Києва належним чином завірену копію виданого ним [PERSON] 13.01.2017 року свідоцтва (нотаріальна дія зареєстрована за №21) та копії документів, на підставі яких було видано вказане свідоцтво; 2) зобов`язано приватного нотаріуса КМНО Мамай Ірину Володимирівну ( [ADDRESS] ) надати до Подільського районного суду м. Києва належним чином завірені копії посвідчених нею договору купівлі-продажу 1/2 частки нерухомого майна від 30.01.2017 року, укладеного між [PERSON] та ПОВ «ПРАЙМ РЕНТ ЛП», та договору купівлі-продажу 1/2 частки нерухомого майна від 31.01.2017 року, укладеного між [PERSON] та ПОВ «ПРАЙМ РЕНТ ЛП». Представником відповідача-1 - ДП «Сетам» були подані письмові заперечення, в яких сторона відповідача просила відмовити в позові, посилаючись на його безпідставність та зазаначаючи про те, що електронні торги були проведені відповідно до чинного законодавства. Представником позивача були подані письмові пояснення, в яких сторона позивача зазначила про невідповідність проведених торгів Порядку реалізації арештованого майна. Відповідно п.9 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (2017 р.) застосуванню при розгляді даної справи підлягають норми чинного з 15.12.2017 р. ЦПК України (2017 р.). В зв`язку з чим розгляд справи проведений в порядку загального позовного провадження. До початку судового засідання представник пощивача подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав, зазначених в позові, проти ухвалення заочного рішення не заперечив. Представник відповідача-1 - ДП «Сетам» в судове засідання повторно не з"явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Представник відповідача-2 - Подільського РВ ДВС м.Києва в судове засідання повторно не з"явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заперечення (відзив) на позов не подав. Відповідач-3 - [PERSON] в судове засідання не з"явився повторно не з"явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заперечення (відзив) на позов не подав. Представник відповідача-4 - Партнерства з обмеженою відповідальністю «Прайм Рент ЛП» в судове засідання повторно не з"явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заперечення (відзив) на позов не подав. В зв`язку з чим, на підставі ст.169 ч.4, 280 ЦПК України суд постановляє заочне рішення. Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов таких висновків. Відповідно до ст. 263 Цивільного процесуального Кодексу України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах - учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566 / 00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржені судові рішення відповідають критерію обґрунтованості судового рішення. Судом встановлено, що у провадженні ВДВС Подільського РУЮ м. Києва знаходиться зведене виконавче провадження № 47953007 щодо стягнення з ПАТ «Спеціалізоване управління протизсувних підземних робіт» на користь юридичних та фізичних осіб на загальну суму 1660780,94 грн. 10 січня 2017 року ВДВС Подільського РУЮ у місті Києві в рамках вказаного зведеного виконавчогопрповадження реалізувало арештоване нерухоме майно - комплекс будівель та споруд загальною площею 3608,70 кв.м., розташованого за адресою: [ADDRESS] , шляхом проведення електронних торгів в системі СЕТАМ лотом № 182284, Протокол торгів № 227347. Судом встановлено, що 08.12.2016 року ТОВ «Бізнес Комунікації» в особі представника Бикової Г.А. зареєструвалося на участь у електронних торгах № 182973 «Комплекс будівель та споруд загальною площею 3608,70 кв.м.» по лоту № 182284 . 09.12.2016 року платіжним дорученням № 626 ТОВ «Бізнес Комунікації» сплатило на рахунок ДП «Сетам» гарантійний внесок за участь у торгах в розмірі 99950,15 грн. Того ж дня в особистий кабінет позивача веб-сайту реалізації майна надійшло повідомлення про зупинення торгів № 182973 «Комплекс будівель та споруд загальною площею 3608,70 кв.м.» по лоту № 182284 . В даному повідомленні зазначалось, що за бажанням учасники можуть повернути свої кошти або чекати поновлення торгів. Позивач вказує, що не надавав ДП «Сетам» заяви про повернення гарантійного внеску. Незважаючи на це , 13.12.2016 року ДП «Сетам» повернуло позивачу сплачений 09.12.2016 року гарантійний внесок по лоту № 182284. 23.12.2016 року в особистий кабінет позивача веб-сайту реалізації майна надійшло системне повідомлення про відновлення торгів «Комплекс будівель та споруд загальною площею 3608,70 кв.м.» по лоту № 182284 . Відразу ж після отримання повідомлення, позивач 23.12.2016 року платіжним дорученням № 640 повторно сплатив ДП «Сетам» гарантійний внесок за участь у торгах в розмірі 99950,15 грн. Того ж дня торги № 182973 «Комплекс будівель та споруд загальною площею 3608,70 кв.м.» по лоту № 182284 було знову зупинено,а 26.12.2016 року ДП «Сетам» повернуло позивачу сплачений гарантій внесок. 06.01.2017 року в особистий кабінет позивача веб-сайту реалізації майна надійшло системне повідомлення про відновлення торгів «Комплекс будівель та споруд загальною площею 3608,70 кв.м.» по лоту № 182284 . Початок проведення електронних торгів по лоту № 182284 після його відновлення 06.01.2017 року було призначено на 10.01.2017 року о 09.00. 06.01.2017 року банківський робочий день закінчився о 17.00, тому враховуючи вищезазначене позивач був позбавлений можливості вчасно сплатити гарантійний внесок за участь у торгах. 13.01.2017 року відповідач [PERSON] , переможець торгів з реалізації арештованого нерухомого майна - комплексу будівель та споруд загальною площею 3608,70 кв.м., розташованого за адресою: [ADDRESS] , отримав свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, посвідчений приватним нотаріусом Київськогоміського нотаріального округу Михайленком С.А. Згідно з інформаційною довідкою № 78872663 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру іпотек , єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, сформованої 26.01.2017 року, переможцем торгів реалізації арештованого нерухомого майна - комплексу будівель та споруд загальною площею 3608,70 кв.м., розташованого за адресою: [ADDRESS] , став [PERSON] , який 13.01.2017 року отримав у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Михайленка С.А. свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів. Інформаційне повідомлення про електронні торги № 182973 з реалізації комплексу будівель та споруд загальною площею 3608,70 кв.м., розташованого за адресою: [ADDRESS] , було внесено до системи реалізації майна 11.11.2016 року о 17.37. Згідно довідки № 79154672 з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру іпотек , єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, сформованої 30.01.2017 року, [PERSON] за договором купівлі-продажу Ѕ частки нерухомого майна , посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мамай І.В., відчужив Ѕ частки набутого у власність комплексу будівель та споруд Партнерству з обмеженою відповідальністю «Прайм Рент ЛП». Згідно довідки № 79222025 з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру іпотек , єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, сформованої 31.01.2017 року, [PERSON] за договором купівлі-продажу Ѕ частки нерухомого майна , посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мамай І.В., відчужив Партнерству з обмеженою відповідальністю «Прайм Рент ЛП» іншу Ѕ частки набутого у власність комплексу будівель та споруд . Відповідно до постанови від 18 листопада 2015 року (справа № 6-1884цс15) Верховний Суд України зазначив, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав, установлених частиною першою ст.215 ЦК України. Нерухоме майно передається на реалізацію з прилюдних торгів за ціною та в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження», при цьому умови, процедура підготовки та порядок проведення торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, а також розрахунків за придбане майно й оформлення результатів торгів визначено Тимчасовим положенням. Таким чином, дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Відповідно до ч. 1 ст. 52 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації. Відповідно до ч.1 ст. 62 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в ч.8 ст. 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах. Порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів регулюється Тимчасовим порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженим наказом Міністерства юстиції України 16 квітня 2014 року № 656/5, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 16 квітня 2014 року за № 427/25204. Відповідно до висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові № 3-112гс14 від 23.09.2014 року, прилюдні торги є спеціальною процедурою продажу майна, за результатами якої власником майна стає покупець, який у ході торгів запропонував за нього найвищу ціну (пункт 2.2 Тимчасового положення). Тимчасовим положенням передбачено вимоги щодо проведення таких торгів, а саме: по-перше, правила, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна) (розділ 3) по-друге, правила, які регулюють сам порядок проведення торгів (розділ 4), і по-третє, ті правила, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розділ 6). Відповідно до п. 3.11 Тимчасового положення спеціалізована організація письмово повідомляє державного виконавця, стягувача та боржника про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна. Згідно розділу 4 Тимчасового положення прилюдні торги розпочинаються з оголошення ліцитатором порядку їх проведення. Лот виставляється на торги за наявності не менше двох покупців, за кожним лотом, що виставляється на прилюдні торги, ліцитатор оголошує номер, указаний в інформаційній картці, назву, коротку характеристику майна, стартову ціну. У ході торгів учасники прилюдних торгів повідомляють про готовність придбати заявлений лот за оголошену ліцитатором ціну, піднімаючи аукціонну картку з номером, повернутим до ліцитатора, або одночасно піднімають картку учасника прилюдних торгів і пропонують свою ціну. Якщо протягом трьох хвилин після триразового оголошення стартової ціни покупці не висловлюють бажання придбати майно за ціною, оголошеною ліцитатором, то запропонований об`єкт продажу знімається з торгів і прилюдні торги за даним лотом не проводяться. Повторні прилюдні торги проводяться не раніше ніж через місяць з часу проведення перших прилюдних торгів. Порядок підготовки і проведення прилюдних торгів, визначений цим Положенням, є обов`язковим у разі проведення повторних торгів. На повторних торгах стартова ціна лота може бути зменшена, але не більше ніж на 30%. Якщо майно не було продане або прилюдні торги не відбулися, то майно знімається з прилюдних торгів. Якщо запропонована учасником прилюдних торгів ціна є більшою за ціну, запропоновану ліцитатором, то останній називає номер учасника і запропоновану ним ціну. Якщо протягом трьох хвилин після триразового повторення останньої ціни не буде запропоновано вищої ціни, то ліцитатор одночасно з ударом молотка оголошує про продаж лота, називає продажну ціну й номер переможця, під яким він зареєстрований як учасник прилюдних торгів. Таким чином, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином. Цей висновок узгоджується і з нормами статей 650, 655 та частини 4 статті 656 ЦК України, що відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги (розділ 6 Тимчасового положення, стаття 34 Закону України "Про нотаріат"). Отже, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1-3 та 6 статті 203 ЦК України (частина 1 статті 215 цього Кодексу). Разом із тим слід зазначити, що оскільки за змістом частини 1 статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Тимчасовим положенням. За умовами п. 3 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про виконавче провадження» відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню рішення на підставі таких виконавчих документів: виконавчих листів та наказів, що видаються судами у передбачених законом випадках на підставі судових рішень, рішень третейського суду, рішень міжнародного комерційного арбітражу, рішень іноземних судів та на інших підставах, визначених законом або міжнародним договором України. Результатом прилюдних торгів є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги. Таке свідоцтво є документом, що посвідчує право власності та підставою державної реєстрації прав власності за покупцем. Наслідком визнання прилюдних торгів недійсними є визнання свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів незаконним та його скасування ( пункт 27 Постанови №3 від 1 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визнання підсудності цивільних справ»), так як таке свідоцтво, видане владним органом, суперечить актам цивільного законодавства та порушує цивільні права. На підставі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, виданого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Михайленком С.А. від 13.01.2017 року, за яким зареєстровано право власності за [PERSON] комплекс будівель та споруд загальною площею 3608,70 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Щодо позовних вимог в частині скасування записів №18576734, №18764505 та № 18780517 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про державну реєстрацію права власності на комплекс будівель та споруд загальною площею 3608,70 кв.м., розташованого за адресою: [ADDRESS] , то суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в цій частині. Правові, економічні та організаційні засади проведення державної реєстрації речових та інших прав, які підлягають реєстрації за цим Законом, та їх обтяжень визначені Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Відповідно до частини третьої статті 3 цього Закону права на нерухоме майно та їх обтяження, які підлягають державній реєстрації, виникають з моменту такої реєстрації. Відповідно до частин першої, другої статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» записи до Державного реєстру прав на нерухоме майно вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. У разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. Пунктами 74, 75 Порядку передбачено, що рішення суду щодо обтяження прав на нерухоме майно, що набрало законної сили, є документом, що підтверджує виникнення, перехід та припинення обтяжень речових прав на нерухоме майно. Частиною 2 статті 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» визначено, що у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. Згідно з частиною 3 статті статті 17 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень`документи, що встановлюють виникнення, перехід, припинення прав на нерухоме майно та їх обтяжень і подаються для державної реєстрації прав, повинні відповідати вимогам, встановленим цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Згідно з приписами ч. 2 ст. 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Відповідно до ст. 202 ЦК України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Стаття 204 ЦК України визначає, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Стаття 215 ЦК України визначає, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Стаття 203 ЦК України визначає, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей. Недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування (ч.1 ст.216 ЦК України). Положеннями ст. 15 Цивільного кодексу України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно з ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Разом з тим, однією з засад судочинства, регламентованих п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ст. 81 ЦПК України). Отже, в силу вимог ст.ст. 2, 4, 12, 76-81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести належними та допустимими доказами ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. На основі повно та всебічно з`ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню, оскільки є обгрнутованими, заснованими на законі та знайшли своє повне підтвердження в ході судового розгляду. На підставі викладеного, ст.ст.15, 16, 203, 215, 216, 328, 387 ЦК України,

Outcome: approved