Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-11 00:00:00

Позивач у серпні 2017 року звернувся до суду з указаним позовом, який мотивував тим, що він є власником ? частини житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. Власником іншої частини є [PERSON]. Сторони у справі перебували в зареєстрованому шлюбі з 24 грудня 1999 року, який було розірвано рішенням Тростянецького районного суду від 18.08.2017 року. Між позивачем та відповідачем виник спір про порядок користування і володіння будинком та земельними ділянками для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд та для ведення особистого селянського господарства. Угоди про спосіб виділення частки позивача із спільного майна не досягнуто. Фактично на цей час відповідач користується всім будинком, що перевищує її частку та більшою половиною земельних ділянок. Посилаючись на указані обставини, позивач просить суд поділити житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, а також земельні ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд та для ведення особистого селянського господарства, що знаходяться в [ADDRESS], в натурі між власниками та виділити позивачу у власність ? частину житлового будинку з господарськими будівлями, спорудами та ? частину земельних ділянок за варіантом, який буде визначений судовою будівельно-технічною експертизою. Ухвалою суду від 31.08.2017 року відкрито провадження у справі та призначено до судового розгляду. Ухвалою суду від 14.12.2017 року було призначено комплексну судову будівельно-оціночну, будівельно-технічну, земельно-технічну експертизу, після завершення якої ухвалою суду від 26.03.2018 року було поновлено провадження у справі. Ухвалою суду від 10.07.2018 року було доручено судовому експерту доповнити письмовий висновок судової експертизи, складеного 27.02.2018 року, описом меж земельних ділянок, що підлягають поділу в натурі позивачу. Позивач [PERSON] та його представник [PERSON] у судовому засіданні позов підтримали, просили задовольнити. [PERSON] просив виділити йому в натурі частину житлового будинку позначену зеленим кольором за варіантом ІІ розподілу домоволодіння, запропонованого експертом у висновку експертизи, а також частини земельних ділянок позначених зеленим кольором за варіантом поділу ділянок визначених експертом до ІІ варіанту розподілу домоволодіння. [PERSON] вказав, що обраний ним варіант передбачає проведення більшого обсягу будівельних робіт, у тому числі улаштування окремого входу з ганком та окремим тамбуром, віконного прорізу. Позивач готовий на проведення визначеного експертом обсягу будівельних робіт. При цьому крім двох житлових кімнат, приміщення, де розміщені комунікації, у тому числі топочна, приміщення з якого є вихід до горища залишаються відповідачу і їх не можна розділяти як це передбачено у І варіанті поділу. Крім того, позивач зазначав, що має у володінні автомобіль, а тому він потребує приміщення гаражу, у відповідача автомобіля немає, а обраний ним варіант ІІ передбачає виділення саме його гаражу. Варіант 1 поділу будинку згідно висновком експерта, який обрала [PERSON] передбачає улаштування окремого входу з ганком в тій частині, де прокладена каналізація, що на думку позивача є недоліком цього варіанту. Крім того, ураховуючи висновок експерта, позивач погодився на залишення у спільному користуванні з відповідачем колодязя без його поділу в натурі. Відповідач [PERSON] та її представник [PERSON] у судовому засіданні просили провести поділ спірного будинку та земельних ділянок за варіантом І поділу домоволодіння, при цьому відповідач просила виділити їй за цим варіантом частину будинку і господарських споруд, земельних ділянок, позначені зеленим кольором, а позивачу - позначені синім кольором. [PERSON] вказала, що згодна на здійснення компенсації позивачу різницю вартості часток, на залишення колодязя у спільному користуванні. Відповідач в обґрунтування обраного нею варіанту поділу посилалась на те, що має сина, який іноді приїздить до неї, він має автомобіль, тому їй потрібен гараж, що передбачено І варіантом поділу. Проти доводів позивача та поділу будинку за ІІ варіантом запропонованим експертом [PERSON] заперечила. Заслухавши пояснення сторін та їх представників, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню. Судом установлено, на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку 11.04.2001 року [PERSON] та [PERSON] є співвласниками по ? частині кожен житлового будинку з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, що знаходиться в [ADDRESS] (а.с.7). Право власності сторін на указаний спірний житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами зареєстровано комунальним підприємством Охтирської міської ради «Бюро технічної інвентаризації та архітектурно-планувальних робіт» (а.с.9). Крім того, сторони є співвласниками в рівних долях по ? частині кожен двох земельних ділянок, наданої для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, площею 0,2500 га з кадастровим номером [NUMBER] та наданої для ведення особистого селянського господарства площею 0,0325 га з кадастровим номером [NUMBER], що також знаходяться в [ADDRESS] (а.с.33). Вирішуючи питання про наявність підстав для поділу в натурі указаного спірного житлового будинку, господарських будівель і споруд та земельних ділянок, суд виходить з такого. Відповідно до положень статті 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із зазначенням частки кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Частиною 1 статті 364 ЦК України передбачено право співвласника на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності. За змістом цієї норми виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні. Виходячи з аналізу змісту норм статей 183, 358, 367, 379, 380, 382 ЦК України слід дійти висновку, що поділ (виділ частки) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо поділ (виділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Відтак визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. У тих випадках, коли в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина жилого будинку, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на будинок. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 03.04.2013 р. (у справі № 6-12цс13). При поділі житлового будинку суд зобов'язаний зазначити в рішенні, яка відокремлена (ізольована після переобладнання) частина будинку конкретно виділяється і яку частку в будинку вона складає, а також які підсобні будівлі передаються власнику. Різні господарські будівлі (літні кухні, сараї тощо) є підсобними будівлями і складають з будинком одне ціле. Крім того, господарські будівлі є приналежністю до головного будинку і діляться разом. Порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток жилих будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення цих робіт визначається Інструкцією щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об'єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18.06.2007 року № 55 (далі - Інструкція). Так, згідно з пунктами 1.2, 2.1, 2.4 цієї Інструкції поділ об'єкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні об'єкти нерухомого майна здійснюються відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об'єкту поштової адреси. Отже, кожен учасник права спільної часткової власності має суб'єктивне цивільне право на виділ своє частки. Юридичне значення виділу полягає в тому, що учасник отримує у натурі певне майно, яке відповідає його частці, а у разі неможливості - компенсацію за нього, у власність. При цьому право спільної власності щодо суб'єкта, який виділив свою частку у натурі, припиняється. Якщо з учасників спільної часткової власності після здійснення виділу залишився тільки один суб'єкт, право спільної власності припиняється взагалі. Згідно з даними інвентарної справи на спірний житловий будинок та відповідно до довідки - характеристики від 12.05.2016 року № 338, яка складена КП Охтирської міської ради «Бюро технічної інвентаризації та архітектурно-планувальних робіт» спірний житловий будинок є одноповерховим, складається з трьох житлових кімнат, має загальну площу 85,8 кв.м. Житлова площа зменшилася на 8,3 кв.м. в зв'язку з внутрішніми переплануваннями без порушення несучих капітальних стін (переобладнання житлової кімнати під кухню); прибудова «в», навіс «е» - не належить до самочинного будівництва. Крім житлового будинку А-1ж з прибудовою «а», у складі домоволодіння є ганок (а1), сарай («Б»), сарай-літня кухня («В»), прибудова «в», гараж «Г», погріб («Д»), сарай («Е»), навіс («е»), колодязь («К»), ворота, огорожа №1-4. (а.с.8). До самочинно побудований будівель належать сарай «Б» та сарай «Е» (а.с.8). Пунктом 2.3 глави 2 Інструкції передбачено, що не підлягають поділу об'єкти нерухомого майна, до складу яких входять самочинно збудовані (реконструйовані, переплановані) об'єкти нерухомого майна. Питання щодо поділу об'єктів нерухомого майна може розглядатись лише після визнання права власності на них відповідно до закону. Ураховуючи те, що за змістом статей 316, 317 ЦК України право власності - це право особи володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном на свій розсуд, але в межах, передбачених законом, здійснення особою самочинного будівництва відповідно до частини другої статті 376 цього Кодексу не породжує в неї права власності на таке майно, відтак виключає це майно із цивільного обороту. Отже, самочинно збудоване нерухоме майно не є об'єктом права власності, а тому не може бути предметом поділу (виділу) згідно з нормами статей 364, 367 ЦК України. З огляду на викладене, предметом поділу у цій справі може бути спірний житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, крім сараїв «Б» та «Е», які є самочинно побудований нерухомим майном. Висновком судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-будівельної експертизи №2277/2278/2279/2280 від 27.02.2018 року, складеним судовим експертом Сумського відділення Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. професора М.С. Бокаріуса - Демузенко І.В. запропоновано два можливих з технічної точки зору варіанти розподілу спірного житлового будинку та господарських споруд з відступом від ідеальних часток та проведенням робіт з переобладнання. За І варіантом частки співвласників складатимуть 52/100 та 48/100 замість ? з виплатою грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшиться після поділу, в сумі 2994 грн. За ІІ варіантом частки співвласників складатимуть 48/100 на 52/100 замість ? з виплатою грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшиться після поділу, в сумі 4817 грн. Графічно варіанти розподілу спірного житлового будинку та господарських споруд наведені у додатку 2 до висновку експертизи (а.с.112,113). Отже, за висновком експерта з технічної точки зору спірне домоволодіння може бути поділене в натурі. Позивач просив виділити йому частину будинку площею 37,7 кв.м. (кухню та житлову кімнату 1-3), а також такі господарські споруди - погріб «Д», гараж «Г», ворота № 1, огорожа № 2, що позначені зеленим кольором у ІІ варіанті, який запропонований експертом, а відповідачу просив виділити іншу частину будинку та споруд, позначену синім кольором. Відповідач, у свою чергу, просила виділити їй частину житлового будинку площею 48,4 кв.м. (кухню, коридор І, коридор 1-1, житлову кімнату 1-3 та ганок), а також гараж «Г», ворота № 1 та огорожа № 2 за І варіантом поділу, що запропонований експертом і позначений зеленим кольором, а позивачу іншу частину будинку та споруд, що позначені синім кольором у цьому варіанті. Сторони погодились на залишення у спільному користуванні колодязя «К» без поділу його в натурі. Отже, під час розгляду справи сторони не дійшли взаємної згоди щодо варіантів поділу будинку і господарських споруд. І позивач, і відповідач кожен для себе просили суд виділити в натурі частину будинку із кухнею та житловою кімнатою 1-3 площею 29 кв.м. у житловому будинку та гараж «Г». Кожен із варіантів поділу будинку і споруд передбачає проведення переобладнань, пов'язаних із улаштуванням другого ганку із вхідним тамбуром, закладкою прорізів між внутрішніми приміщеннями будинку, улаштуванням віконних прорізів, тощо. Повноту, об'єктивність та відповідність висновка судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-будівельної експертизи №2277/2278/2279/2280 від 27.02.2018 року Державним будівельним нормам і стандартам сторони та їх представники не оспорили. Підстав для відхилення указаного висновку експертизи суд також не вбачає. При визначенні варіанту, за яким необхідно поділити спірний будинок та споруди суд враховує інтереси сторін та відповідність запропонованих до виділу в натурі часток ідеальним часткам сторін. Ідеальні частки сторін у спірному нерухомому майні є рівними. Відхилення за площею у житловому будинку між частками співвласників у ІІ варіанті (37,7 кв.м. та 48,1 кв.м.) є меншим, ніж у І варіанті (48,4 кв.м. та 37,4 кв.м.). Крім того, суд вважає, що поділ господарських будівель між співвласниками за кількістю споруд, що виділяються та їх призначенням, за ІІ варіантом поділу є більш рівнозначним. Обсяг переобладнань, наведених експертом у висновку, є приблизно однаковим за обома варіантами, оскільки передбачає улаштування в обох варіантах одному із співвласників окремого входу з ганком та тамбуром, закладення та улаштування дверних прорізів, демонтаж перегородки тощо. Відповідач обрала собі варіант, який передбачає виділ їй 52/100 частин домоволодіння, тобто більшої частини, погодилась на виплату грошової компенсації позивачу, а позивач погодився на виділ меншої для нього частини 48/100. Виходячи з викладеного, суд вважає, необхідним провести поділ будинку за ІІ варіантом поділу будинку як більш рівноцінного за площею для співвласників у порівнянні з варіантом І. Позивач під час судового розгляду посилався на те, що він як чоловік з метою не обтяження відповідача будівельним роботами, бере на себе проведення будівельних робіт за ІІ варіантом поділу будинку, які передбачені для І співвласника позначеного зеленим кольором, з улаштуванням ганку та вхідного тамбуру, закладенням прорізів тощо. При цьому позивач зазначив, що улаштування ганку згідно І варіанту поділу будинку співвласником ІІ позначеним синім кольором передбачено у місці де, проходить каналізація, що вказує на його думку на переваги ІІ варіанту поділу. Отже, ураховуючи інтереси сторін, у тому числі, оскільки позивач має у володінні автомобіль, що не заперечується сторонами, а тому потребує виділення гаражу, суд дійшов висновку, що позивачу слід виділити за ІІ варіантом поділу домоволодіння частину будинку та споруд позначені зеленим кольором. Доводи [PERSON] про те, що вона потребує виділення в натурі гаражу «Г», оскільки має сина, який володіє автомобілем, суд не бере до уваги, оскільки як визнала позивач син з нею постійно не проживає, а іноді відвідує її, і крім того, при поділі будинку між подружжям суд не зобов'язаний враховувати інтереси повнолітніх дітей сторін. Доказів того, що відповідач має у власності автомобіль та ним користується остання не надала. З огляду на викладене, відповідачу слід виділити частину будинку позначену синім кольором, яка включає у собі вже існуючий ганок з вхідним тамбуром, дві житлові кімнати, топочну з комунікаціями, приміщення ІІ та 1-6, де згідно з мотивувальною частиною висновку експерта можна передбачити кухню. Таким чином, [PERSON] необхідно виділити в натурі у власність як окремий об'єкт нерухомого майна 48/100 частин домоволодіння, у тому числі частину житлового будинку "А1ж" загальною площею 37,7 кв.м., що складається з таких приміщень: кухня "1-2" площею 8,7 кв.м., житлова кімната "1-3" площею 29 кв.м., а також такі господарські будівлі: гараж «Г», погріб «Д», ворота №1, огорожа №2. При цьому [PERSON] необхідно виділити в натурі у власність як окремий об'єкт нерухомого майна 52/100 частин домоволодіння, у тому числі частину житлового будинку "А1ж", загальною площею 48,1 кв.м., що складається з таких приміщень: веранда ІІ площею - 8,1 кв.м., коридор площею 4,8 кв.м., житлова кімната 1-4 площею 10 кв.м., житлова кімната 1-5 площею 10 кв.м., топкова 1-6 площею 9,3 кв.м., коридор 1-1 площею 5,9 кв.м., а також такі господарські будівлі: сарай літня-кухня «В», прибудова «в», навіс «є», ворота №3, огорожа №4. Для здійснення зазначеного розподілу необхідно провести наступне переобладнання: 1) демонтувати дверні блоки, закласти прорізи між прим. 1-3 та 1-4; 1-5; прим 1-3 та 1-1; прим. 1-2 та 1-1; улаштувати прорізи, вставити дверні блоки між прим. 1-5 та 1-6; 1-3 та 1-2; у приміщенні 1-3 улаштувати перегородки для утворення коридору; улаштувати до створеного коридору тамбур, ганок; улаштувати в приміщення 1-3 віконний проріз для забезпечення необхідної інсоляції, поклавши ці роботи на позивача; 2) демонтувати перегородку між приміщенням 1-4 та 1-5 для утворення житлової кімнати площею не менше 15,0 кв.м, поклавши ці роботи на відповідача. Розділ горищного приміщення необхідно виконувати згідно лінії розподілу житлового будинку без улаштування перегородок. При цьому, оскільки реальний виділ позивачу частки житлового будинку та господарських споруд передбачає відхилення від ідеальних часток співвласників, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню грошова компенсація в розмірі 4817 грн. Після виділу в натурі позивачу її частки у спірному нерухомому майні слід припинити між [PERSON] та [PERSON] право спільної часткової власності на житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами за адресою: [ADDRESS]. Колодязь «К» як такий, що згідно з висновком експерта поділу в натурі не підлягає, та ураховуючи його цільове призначення, слід залишити у спільному користуванні сторін. Господарські будівлі сараї «Б» та «Е» як самочинно побудовані поділу не підлягають, а тому в цій частині позов задоволенню не підлягає. Позивач, крім спірного житлового будинку та споруд, просив поділити в натурі земельні ділянки, що надана для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, площею 0,2500 га з кадастровим номером [NUMBER] та, що надана для ведення особистого селянського господарства площею 0,0325 га з кадастровим номером [NUMBER], що також знаходяться в [ADDRESS]. Відповідно до частин 1, 4 статті 88 ЗК України володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюється за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки. Згідно з пунктом 19 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» від 16 квітня 2004 року N 7 у справах за позовом учасників спільної власності на землю про встановлення порядку володіння й користування спільною земельною ділянкою, на якій розташовані належні їм жилий будинок, господарські будівлі та споруди, суд з'ясовує і враховує можливість нормального користування будинком і здійснення догляду за ним, розташування господарських будівель, споруд, необхідність зведення будівель, розташування плодово-ягідних насаджень співвласників, можливість проходу з вулиці на подвір'я тощо. Враховуються також вимоги санітарних правил і правил протипожежної безпеки. В разі неможливості перенесення співвласником господарських будівель і насаджень на надану в його користування частину ділянки суд має обговорити питання про відповідну грошову компенсацію. Згідно з висновком судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-будівельної експертизи №2277/2278/2279/2280 від 27.02.2018 до ІІ варіанту розподілу домоволодіння, належного сторонам у справі, експертом запропоновано один варіант розподілу земельних ділянок, який графічно наведено у додатку 3 аркуші 5,6 висновку, який передбачає утворення кожному співвласнику відповідно до їх ідеальних часток земельних ділянок по 1250 кв.м. та 162,5 кв.м. Крім того, експертом у схемі розподілу земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, площею 0,2500 га з кадастровим номером [NUMBER] зазначено необхідність установлення земельного сервітуту, як на користь одного співвласника, так і на користь іншого співвласника площею 30 кв.м. та 6,65 кв.м. для права проходу, обслуговування, ремонту господарських споруд (а.с.118,119). На виконання ухвали суду від 10.07.2018 року експертом надані письмові роз'яснення (доповнення) висновку судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-будівельної експертизи №2277/2278/2279/2280 від 27.02.2018, яким визначено площі земельних ділянок та опис їх меж з довжиною відрізків, що підлягають виділу в натурі співвласникам, виходячи з технічної документації, натурного обстеження житлового будинку, розташування господарських будівель і споруд (а.с.198-204). З огляду на те, що спірний житловий будинок та господарські споруди підлягають поділу в натурі судом за ІІ варіантом розподілу, спірні земельні ділянки між позивачем та позивачем підлягають поділу відповідно до варіанту розробленого експертом для ІІ варіанту поділу домоволодіння. При цьому, позивачу слід виділити в натурі у власність як окремий об'єкт нерухомого майна земельну ділянку загальною площею 1250 кв.м. за адресою: [ADDRESS] з кадастровим номером [NUMBER], за варіантом розподілу земельної ділянки до ІІ варіанту розподілу домоволодіння, яка позначена зеленим кольором (аркуш 5 додатку 3 до висновку судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-земельної експертизи №2277/2278/2279/2280 від 27.02.2018 року) згідно з описом меж, яка проходить по точках А-Б-И-К-Л-В-Г-Д-Т-Н-М-З, відображеній у схемі (додаток 3, аркуш 5 письмові роз'яснення (доповнення) висновку судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-будівельної експертизи №2277/2278/2279/2280 від 27.02.2018) (а.с.203). Також [PERSON] необхідно виділити в натурі у власність як окремий об'єкт нерухомого майна земельну ділянку загальною площею 162,5 кв.м. за адресою: [ADDRESS] з кадастровим номером [NUMBER], за варіантом розподілу земельної ділянки до ІІ варіанту розподілу садиби позначеної зеленим кольором (аркуш 5 додатку 3 до висновку судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-земельної експертизи №2277/2278/2279/2280 від 27.02.2018 року) згідно з описом меж, яка проходить по точках Д-Г-О-П (аркуш 6 додатку 3 роз'яснень-доповнень до висновку судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-земельної експертизи №2277/2278/2279/2280 від 27.02.2018 року) (а.с.204). [PERSON] слід виділити в натурі у власність як окремий об'єкт нерухомого майна земельну ділянку загальною площею 1250 кв.м. за адресою: [ADDRESS] з кадастровим номером [NUMBER], за варіантом розподілу земельної ділянки до ІІ варіанту розподілу домоволодіння позначену синім кольором, що утворюється з двох земельних ділянок 112 кв. м. та 938 кв.м. (аркуш 5 додатку 3 до висновку судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-земельної експертизи №2277/2278/2279/2280 від 27.02.2018 року) згідно з описом меж, яка проходить по точках Б-В-К-Л-И (ділянка площею 112 кв.м.), Д-Е-Ж-З-М-Н-Т (ділянка площею 938 кв.м.), що відображені у схемі (додаток 3, аркуш 5 письмові роз'яснення (доповнення) висновку судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-будівельної експертизи №2277/2278/2279/2280 від 27.02.2018) (а.с.203). Крім того, відповідачу слід виділити в натурі у власність як окремий об'єкт нерухомого майна земельну ділянку загальною площею 162,5 кв.м. за адресою: [ADDRESS] з кадастровим номером [NUMBER], за варіантом розподілу земельної ділянки до ІІ варіанту розподілу садиби позначену синім кольором (аркуш 5 додатку 3 до висновку судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-земельної експертизи №2277/2278/2279/2280 від 27.02.2018 року) згідно з описом меж, яка проходить по точках Е-Д-П-Р (аркуш 6 додатку 3 роз'яснень-доповнень до висновку судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-земельної експертизи №2277/2278/2279/2280 від 27.02.2018 року) (а.с.204). Відповідно до статті 401 ЦК України право користування чужим майном (сервітут) може бути встановлене щодо земельної ділянки, інших природних ресурсів (земельний сервітут) або іншого нерухомого майна для задоволення потреб інших осіб, які не можуть бути задоволені іншим способом. За вимогами статті 98 ЗК України право земельного сервітуту - це право власника або землекористувача земельної ділянки на обмежене платне або безоплатне користування чужою земельною ділянкою (ділянками). Земельний сервітут здійснюється способом, найменш обтяжливим для власника земельної ділянки, щодо якої він встановлений. Отже, з огляду на викладені норми та висновок експерта на користь [PERSON] слід установити постійний безоплатний земельний сервітут площею 30 кв.м. для можливості проходу до сараю-літньої кухні "В" та колодязя "К", для обслуговування і здійснення ремонту до житлового будинку та господарських будівель, що позначений штрихом по зеленому кольору (аркуш 5 додатку № 3 до висновку судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-земельної експертизи №2277/2278/2279/2280 від 27.02.2018 року). На користь [PERSON] слід установити постійний безоплатний земельний сервітут площею 6,65 кв.м. для можливості обслуговування і ремонту будівлі гаража «Г», що позначений штрихом по синьому кольору (а.с.5 додаток 3 відповідно до висновку судової будівельно-технічної, земельно-технічної, оціночно-земельної експертизи №2277/2278/2279/2280 від 27.02.2018 року). За таких обставин, позов [PERSON] підлягає частковому задоволенню, з відмовою у поділі в натурі колодязя «К» та самочинно побудованих сараїв. На підставі викладеного та

Outcome: partial