Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-13 00:00:00

Позивач звернулася в суд з позовом до Городоцької міської ради Хмельницької області, про визнання права власності на спадкове майно, що залишилось після смерті її чоловіка [PERSON], який помер 25.01.2016 р. До складу спадкового майна входить будинковолодіння, що знаходиться по вул. Привокзальній 37 в м. Городок, Хмельницької області. Позивач зазначила, що вона є спадкоємцем після смерті чоловіка за законом і відповідним чином прийняла спадщину. [PERSON] звернулася до нотаріальної контори з заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину на садибу. Однак їй було відмовлено у вчинені будь-яких нотаріальних дій, оскільки відсутні документи що підтверджують право власності на будинок за спадкодавцем. 08.08.2017 р. представник позивача позовні вимоги змінив та просить визнати за [PERSON] право власності на ? частину садиби по вул. Привокзальній 37 в м. Городок, Хмельницької області, яка складається із: шлакобетонного житлового будинку "А-1" загальною площею 127.8 м.кв., житловою площею 38.4 м.кв.; черепичної літньої кухні "Б" загальною площею 17.3 м.кв.; цегляної лазні "В" площею 8.5 м.кв.; шлакобетонного хліва "Г" площею 31.1 м.кв.; цегляного гаража "Д" плошею 23.1 м.кв.; дерев"яної огорожі. Також, просить визнати за [PERSON] право на завершення процедури реєстрації права власності на ? частину садиби по вул. Привокзальній 37 в м. Городок, Хмельницької області, яка складається із: шлакобетонного житлового будинку "А-1" загальною площею 127.8 м.кв., житловою площею 38.4 м.кв.; черепичної літньої кухні "Б" загальною площею 17.3 м.кв.; цегляної лазні "В" площею 8.5 м.кв.; шлакобетонного хліва "Г" площею 31.1 м.кв.; цегляного гаража "Д" плошею 23.1 м.кв.; дерев"яної огорожі. В судове засідання позивач не з"явилася, проте її представник подав до суду заяву про слухання справи за їх відсутності та просить позов задовольнити, у повному обсязі. Відповідач в судове засідання не з"явився, однак від представника до суду надійшла заява про те, що останній - позов визнає в повному обсязі і просить справу розглянути за його відсутності. Ч. 2 ст. 158 ЦПК України передбачено, що особа , яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Враховуючи дану норму закону, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін (їх представників) на підставі наявних в ній доказів. Суд, оголосивши заяви сторін (їх представників), перевіривши матеріали справи в межах наданих суду доказів, вважає, що позовна заява підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Згідно ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять всі права та обов"язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. В судовому засіданні було встановлено, що позивач належним чином прийняла спадщину після померлого чоловіка, що підтверджується матеріалами спадкової справи №150/2017 від 23.06.2017 р., копія якої була витребувана судом із нотаріальної контори, в тому числі і з метою встановлення кола заінтересованих осіб у даній цивільній справі (а.с.33-47). Факт прийняття спадщини та матеріали спадкової справи свідчать також і про відсутність інших спадкоємців, які б прийняли спадщину та претендували на дане спадкове майно. В підтвердження вартості та складу садиби до матеріалів справи долучено довідку КП "Городоцьке БТІ" від 11.07.2017 р. №285 про склад та вартість даного майна (а.с.6). Позивач у встановленому порядку не може оформити право власності на дану садибу, оскільки за життя спадкодавця не було виготовлено правовстановлюючих документів на неї. Підтвердженням цього є постанова про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 12.07.2017 р., що міститься в матеріалах справи (а.с.26). Згідно звіту технічного стану житлового будинку та господарських будівель і споруд вбачається, що спадковий будинок та господарські будівлі і споруди відповідають вимогам надійності і є можливість його безпечної експлуатації (а.с.17-25). Ч.1 ст. 1297 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов"язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов"язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Суд приходить до висновку, що оскільки спадкування охоплює перехід всіх прав та обов"язків (за винятком визначених законом, які не можуть входити до складу спадщини ст. 1219 ЦК України), то спадкуванню підлягають і права та обов"язки щодо об"єктів нерухомого майна, які знаходились у володінні спадкодавця хоча і не були оформленні у встановленому законом порядку. А отже такі права та обов"язки можуть успадковуватись, оскільки вони не припиняються зі смертю спадкодавця, а будуть існувати доти, доки буде існувати об"єкт нерухомості та до юридичного оформлення прав власності на нього спадкоємцем. Якщо будівництво здійснювалося згідно із законом, то у разі смерті забудовника до завершення будівництва його права та обов'язки як забудовника входять до складу спадщини (абз.1 п.8 Постанови Пленуму ВСУ №7 від 30.05.2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування"). З матеріалів справи вбачається, що будівництво даного будинку здійснювалось згідно визначеної законом процедури. Так, в матеріалах справи наявні: копія робочого проекту на спорудження добудови до житлового будинку, спорудження гаража, літньої кухні, лазні та добудови сараю (а.с.50); копія рішення Городоцької міської ради Хмельницької області від 31.07.2012 р. про надання дозволу [PERSON] на виготовлення проектної документації на перепланування приміщень у житловому будинку по вул. Призаводській 37 (а.с.52); копія рішення Городоцької міської ради Хмельницької області від 31.07.2012 р. про надання дозволу [PERSON] на виготовлення проектної документації на спорудження господарських будівель на власній присадибній ділянці по вул. Призаводській 37 : гараж, літня кухня, лазня, добудова до сараю(а.с.54);копія будівельного паспорта на будівництво господарських будівель на ім"я [PERSON] (а.с.72); копія витягу з рішення Городоцької міської ради народних депутатів від 11.10.1990 р. про дозвіл [PERSON] на будівництво гаража зблокованого з власним житловим будинком по вул. Призаводській 37 (а.с.73); копією акту про завершення будівництва і введення в експлуатацію індивідуального будинку від 15.03.1974 р. по вул. Призаводській 37 на ім"я [PERSON] (а.с.75); копія договору про передачу в безстрокове користування земельної ділянки для індивідуального будівництва на ім"я [PERSON] по вул. Призаводській 37 (а.с.77-78). Садиба\~- це земельна ділянка разом з розташованими на ній житловим будинком, господарсько-побутовими будівлями, наземними і підземними комунікаціями, багаторічними насадженнями (ч.1 ст. 381 ЦК України). Враховуючи норми статей 186, 380, 381 ЦК України, господарсько-побутові будівлі (сарай, гараж, санвузол і под.), наземні і підземні комунікації (водопостачання, очисні споруди тощо), що розташовані з житловим будинком на одній земельній ділянці і призначені для забезпечення власника необхідними засобами благоустрою, вважаються приналежністю головної речі і не є самостійними нерухомими речами, у звязку з чим право власності на такі будівлі та споруди як на окремі обєкти визнаватися не може. Суд бере до уваги і те, що згідно ч.1 ст.22 КпШС України (що діяв на момент будівництва садиби), майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном. Як вбачається із матеріалів справи, будинок було побудовано у 1974 р.(а.с.20), тобто в період шлюбу, що вбачається із копії свідоцтва про шлюб (а.с.14). Враховуючи вищевикладені обставини, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити частково, а саме в частині визнання права завершення процедури реєстрації права власності на ? частину садиби, оскільки інша частина належить позивачу на праві власності і вона має можливість зареєструвати своє право власності на дану частину майна у встановленому законом позасудовому порядку і в цій частині позовні вимоги є передчасними. Крім того, в частині вимог що задовільняються, суд бере до уваги і позицію представника відповідача, який згідно поданої заяви позовні вимоги визнав у повному обсязі, що згідно положень ч.4 ст.174 ЦК України є підставою для ухвалення рішення про задоволення позову. Судом встановлено, що в цій частині визнання позову не суперечить закону та не порушує права третіх осіб.

Outcome: partial