Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-05 00:00:00

[PERSON] , [PERSON] звернулись до суду з позовом до КП "Муніципальна інвестиційна управляюча компанія" [PERSON], державного міського підприємства "Івано-Франківськтеплокомуненерго" про захист прав споживачів, відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Вимоги позову мотивували тим, що [PERSON] , зареєстрований та проживає за адресою: [ADDRESS] , разом із своєю дочкою - [PERSON] та онукою - [PERSON] . Дана квартира №27 належить їм в рівних долях , відповідно до свідоцтва про право власності на житло. 04 серпня 2016 року у квартирі трапилось залиття на системі гарячого водопостачання, про що складено відповідний Акт №03-13/07-30 від 10.08.2016 про залиття (аварію), що трапилось на системі центрального опалення, гарячого (холодного) водопостачання. Як вбачається із змісту Акту, «при візуальному огляді комісією житла виявлено плями жовтого кольору на стелі житлової кімнати, кухні, коридору. Разом з тим вказано, що огляд квартир №30 , яка знаходиться поверхом вище, їм не вдалося здійснити, оскільки мешканці квартири на час проведення огляду житла, були відсутні». 10 жовтня 2016 року в квартирі повторно трапилось залиття на системі гарячого водопостачання, про що складено відповідний Акт № 03-13/07- 41 від 10.10.2016 про залиття (аварію), що трапилось на системі центрального опалення, гарячого (холодного) водопостачання. Як вбачається із змісту Акту, «при візуальному огляді комісією житла у ванній кімнаті в місці рушникосушки, на стелі та стіні жовті мокрі плями. В кухні на одній стіні та частково на стелі мокра пляма. При візуальному огляді квартири №30 , яка розташована поверхом вище виявлено, що в даній квартирі проводяться ремонтні роботи, на час огляду мережі (стояка) холодного водопостачання, гарячого водопостачання останні знаходяться у задовільному технічному стані. В системі центрального опалення (стояк рушникосушки) теплоносій відсутній. На кухні прилад опалення відсутній (відключений від системи центрального опалення). Разом з тим вказано, що причину залиття квартири не встановлено». Враховуючи безвідповідальне ставлення Комунального підприємства до своїх обов`язків, які прямо передбачені п.3.1, 3.2 Статуту КП «Муніципальна інвестиційна управляюча компанія» та небажанням відшкодувати понесені позивачем збитки, останній звернувся в Івано-Франківську Торгово-промислову Палату з метою встановлення суми завданої шкоди, про що свідчить видаткова накладна № 0-00000001 від 21.10.2016 про оплату послуг експерта в розмірі 5000 грн. Відповідно до Експертного висновку № В-666 від 14.11.2016, позивачам завдано матеріальної шкоди в розмірі 14 555, 84 грн. У відповіді за №01-02/2761 від 02.11.2016 року, Комунальним підприємством зазначено, що дане підприємство є балансоутримувачем будинку [ADDRESS] , однак відповіді з приводу причин залиття квартири позивачів так і не було надано. У зв`язку із неналежним виконанням своїх обов`язків відповідачем КП «Муніципальна інвестиційна управляюча компанія» щодо забезпечення належної перевірки готовності жилих будинків, комунікацій, обладнання і елементів благоустрою до експлуатації в осінньо - зимовий період, що призвело до залиття квартири 04.08.2016 (вперше) та неусунення виявлених порушень, що призвело до повторного залиття квартири - 10.10.2016 ( вдруге) з вини відповідача, нами понесені значні матеріальні збитки та моральна шкода. Крім того, позивачі зазнали моральних страждань, яка полягає в наступному: оскільки затоплення з вини відповідача сталося в холодну пору року - осінню, то висушити стіни та стелю в квартирі після її залиття фактично неможливо, що призвело до суттєвого погіршення умов проживання в квартирі, оскільки фактично в усіх приміщеннях квартири присутня вологість у великій кількості, одяг та взуття відсиріли; в квартирі внаслідок її затоплення з вини відповідача, необхідно робити ремонт на досить значну для них суму; зараз існує необхідність нести додаткові витрати на проведення відновлювального ремонту в квартирі, що потягне за собою погіршення їх матеріального стану; внаслідок збиткової вологості, які присутні майже у всіх приміщеннях квартири, погіршилось загальне самопочуття; для власного обігріву, ліквідації вологості, вони змушені були тривалий час використовувати електричні обігрівальні прибори, що потягло за собою додаткові матеріальні витрати на оплату електроенергії; за захистом своїх прав та інтересів [PERSON] , змушена була звертатися до адвоката з приводу підготовки процесуальних документів з метою звернення до суду, що не є звичними для неї заняттям, та витрачати на це свій вільний час. Внаслідок обставин, зазначених вище, суттєво порушився звичний для них перебіг повсякденного життя, погіршилось загальне самопочуття, що завдає додаткових моральних страждань та переживань, в позивачів погіршився настрій, з`явилась депресія та роздратованість. Для приведення в звичне для них русло, доведеться витратити значні додаткові фізичні, духовні сили та кошти. Просять стягнути з відповідача в їх користь завдані їм матеріальні збитки в розмірі 14 555, 84 грн., моральну шкоду в розмірі 5 000 грн., витрати, понесені за проведення експертної оцінки в розмірі 5 000 грн. та витрати з надання правової допомоги у розмірі 2 500 грн., витрати на оренду осушувача - 850 грн., що разом становить 27 905,84 грн., витрати по оплаті судового збору просить покласти на відповідача. Ухвалою суду від 07.10.2016 року відкрито провадження по даній справі. 18.01.2017 року представником КП "Муніципальна інвестиційна управляюча компанія" подано заперечення на позовну заяву в якому просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі (т.1 а.с.67-73). Ухвалою суду від 09.02.2017 року залучено до участі по даній справі в якості співвідповідача [PERSON] . Ухвалою суду від 24.05.2017 року залучено до участі по даній справі в якості співвідповідача Державне міське підприємства "Івано-Франківськтеплокомуненерго". 13.07.2017 року представником державного міського підприємства "Івано-Франківськтеплокомуненерго" подано заперечення на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позову. Згідно розпорядження № 103 від 08.08.2017 року щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справ дану справу призначено с. Татаріновій О.А. Ухвалою судді від 21.08.2017 року справу прийнято до провадження с.Татаріновою О.А. 14.11.2017 року представником Державного міського підприємства "Івано-Франківськтеплокомуненерго" подано доповнення до заперечення на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позову. Ухвалою суду від 23.01.2019 року залучено до участі по даній справі в якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору [PERSON] . Позивач [PERSON] в судове засідання не з"явився, подав заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи без його участі. Позивач [PERSON] та її представник в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримали з мотивів, викладених в позовній заяві, просили задоволити в повному обсязі. Суду пояснили, що в 2018 році був проведений ремонт в квартирі за спільні кошти позивачів. Просять суд стягнути заподіяну шкоду за залиття, що трапилось в жовтні 2016 року. Представники відповідачів в судовому засіданні проти задоволення заявлених позовних вимог заперечили, просили суд у задоволенні позову відмовити. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з"явилася, подала заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи без її участі. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] суду пояснив, що 10.08.2016 року він був в складі комісії для визначення причини залиття квартири за адресою: [ADDRESS] . В квартирі було виявлено плями жовтого кольору на стелі житлової кімнати, кухні, коридору. Огляд квартир №30 , яка знаходиться поверхом вище, не проводився. Мережі загального користування знаходилися в задовільному технічному стані. Причину залиття встановити не вдалося, про що було зазначено в Акті №03-13/07-30 від 10.08.2016 про залиття (аварію), що трапилось на системі центрального опалення, гарячого (холодного) водопостачання. Причиною затоплення могли бути несправні сантехнічні прилади або залита стяжка на підлозі. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] суду пояснив, що 10.10.2016 року він був в складі комісії для визначення причини залиття квартири за адресою: [ADDRESS] . При візуальному огляді квартири у ванній кімнаті в місці рушникосушки, на стелі та стіні були жовті мокрі плями. В кухні на одній стіні та частково на стелі мокра пляма. При огляді квартири №30 , яка розташована поверхом вище, проводились ремонтні роботи. Мережі холодного та гарячого водопостачання знаходилися у задовільному технічному стані. В системі центрального опалення (стояк рушникосушки) теплоносій відсутній. Рушникосушка була перекрита. На кухні батареї відключені від системи центрального опалення. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] суду пояснив, що він працює в ДМП "Івано-Франківськтеплокомуненерго". 07.10.2016 року працівником аварійно-диспетчерської служби було повідомлено про порив та затоплення квартири за адресою: [ADDRESS] . Аварійна служба перекрила стояк, де відбулося затоплення. На наступний день він із слюсарем виходив на місце. Прорив був у перекритті в ванній кімнаті. Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши письмові докази у справі, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне. Відповідно до ч. 2 ст. 15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Як вбачається зі змісту ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Судом встановлено, що з свідоцтва про право власності на житло від 11.10.1996 року вбачається, що квартира у будинку [ADDRESS] на праві спільної сумісної власності належить [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (т.1 а.с.14). [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (т.2 а.с.143). Згідно будинкової книги для прописки громадян, що проживають у будинку [ADDRESS] у даній квартирі приписані [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ( т.1 а.с.8-11). Між [PERSON] , який проживає за адресою: [ADDRESS] та КП "ЄРЦ", правонаступником якого є КП "Муніципальна інвестиційна управляюча компанія", укладено Договір № 02-05/287 про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (т.1 а.с.203-207). Як вбачається з листа з відповіді № 91-02/2761 від 02.11.2016 року, будинок [ADDRESS] з 01.12.2011 року перебуває на балансі КП "Муніципальна інвестиційна управляюча компанія". (т.1 а.с.45). [PERSON] є інвалідом другої групи, що підтверджується пенсійним посвідченням [NUMBER] (т.1 а.с.17). Відповідно до частини першої статті 1 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Відповідно до пунктів 1, 2 частини 2 статті 21 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" виконавець зобов`язаний забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень. Зазначені обов`язки виконавця передбачені також і Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76(далі - Правила). Розділом 2 Правил визначено, що технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків, яка включає в себе проведення планових та позапланових оглядів (пункт 2.1 Правил). Отже, складовою технічного обслуговування є, зокрема, планові огляди, які розподіляються на загальні та профілактичні. Пункт 2.1.5 Правил передбачає, що періодичність проведення профілактичного обслуговування елементів жилих будинків та граничні строки невідкладної ліквідації виявлених несправностей елементів жилих будинків наведено відповідно у додатках 2 та 3 Правил. 01.10.2012 року між ДМП ІФТКЕ в особі заступника Рущака В.С. та директора КП "Муніципальна інвестиційна управляюча компанія" був укладений акт розмежування балансової належності теплових мереж та експлуатації відповідальності сторін т.1 (а.с.154). 29.04.2016 року між КП "Муніципальна інвестиційна управляюча компанія", Замовник та Державним міського підприємства "Івано-Франківськтеплокомуненерго", Виконавець, було укладено договір № 12 про надання послуги з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем центрального опалення. Згідно п. 1.1.Замовник передає, а Виконавець приймає на себе зобовязання по наданню послуги з технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем центрального опалення, згідно із встановленою структорою, періодичністю та строками надання та основними умовами надання послуги (т.1 а.с.75-79). 28.07.2016 року працівниками ДМП ІФТКЕ було складено акт на предмет гідравлічного випробовування на щільність внутрішньобудинкових систем теплопостачання житлових будинків по вул.Кардіодеспансер, Мазепи, 101 , ж/ б № 87,89,91, Шевченка, 68 від котельні (ЦТП ) по вул.Г.Мазепи,114 . Згідно акту внутрішньо будинкова система теплопостачання вищезазначених житлових будинків придатна до експлуатації в осінньо-зимовий період 2016-2017 рр. (т.1 а.с.113). Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 927/11207, передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт. Як вбачається із змісту Акту від 10.08.2016 року № 03-13/07030, складеного КП "Муніципальна інвестиційна управляюча компанія" «при візуальному огляді квартири [ADDRESS] , комісією житла виявлено плями жовтого кольору на стелі житлової кімнати, кухні, коридору. Провести огляд квартир №30 , яка знаходиться поверхом вище, їм не вдалося, оскільки мешканців квартири на час проведення огляду житла, були відсутні» (т.1 а.с.15). 10 жовтня 2016 року складено Акт № 03-13/07- 41 від 10.10.2016 про залиття (аварію), що трапилось на системі центрального опалення, гарячого (холодного) водопостачання. Як вбачається із змісту Акту, «при візуальному огляді квартири [ADDRESS] комісією житла у ванній кімнаті в місці рушникосушки, на стелі та стіні жовті мокрі плями. В кухні на одній стіні та частково на стелі мокра пляма. При візуальному огляді квартири № 30 , яка розташована поверхом вище виявлено, що в дані квартирі проводяться ремонтні роботи, на час огляду мережі (стояка) холодного водопостачання, гарячого водопостачання останні знаходяться у задовільному технічному стані. В системі центрального опалення (стояк рушникосушки) теплоносій відсутній. На кухні прилад опалення відсутній (відключений від системи центрального опалення). На час огляду причину залиття квартири не встановлено» (т.1 а.с.21). 07.10.2016 року о 20:45 та 08.10.2016 року о 09:20 працівником аварійно-диспечерської служби ДМП ІФТКЕ прийнято заявку про затоплення за адресою: [ADDRESS] . 04.08.2016 року заявок про затоплення за зазначеною вище адресою не зареєстровано (т.2 а.с. 10-13). Як вбачається з довідки ДМП ІФТКЕ від 17.05.2018 року, відповідно до журналу реєстрації заявок аварійно-диспечерської служби ДМП ІФТКЕ 04.08.2016 року заявок про затоплення за адресою: [ADDRESS] не зареєстровано. 07.10.2016 року о 20:45 та 08.10.2016 року о 09:20 працівником аварійно-диспечерської служби ДМП ІФТКЕ прийнято заявку про затоплення за адресою: [ADDRESS] (т.2 а.с.10-13). 11.10.2016 року та 27.10.2016 року [PERSON] зверталася із заявами до директора КП "Муніципальна інвестиційна управляюча компанія" щодо організації комісії щодо проведення експертизи, огляду та оцінки стану труби у ванній, та встановлення причини залиття квартири [ADDRESS] (т.1 а.с.49-50). 19.10.2016 року КП "Муніципальна інвестиційна управляюча компанія" була дана відповідь [PERSON] , з якої вбачається, що 10.10.2016 року було проведено обстеження щодо залиття квартири, про що складено відповідний акт № 03-13/07-41. Щодо експертизи технічного стану мережі ц\\о то КП "МІУК" не є ліцензованою організаціює щодо проведення даного виду робіт. Ремонтні роботи мережі (стояка рушникосушки) буде виконано підрядною організацією ДМП ІФТКЕ (т.1 а.с.19). [PERSON] та директору КП "Муніципальна інвестиційна управляюча компанія" була дана відповідь ДМП ІФТКЕ щодо прориву мережі ц/о (стояка рушникосушки) квартир № 21,24,27,30 в будинку [ADDRESS] . 09.11.2016 року була проведена часткова заміна стояка 15мм в панельному перекритті і відновлена робота рушникосушок (т.1 а.с.74). [PERSON] була дана відповідь Державним міського підприємства "Івано-Франківськтеплокомуненерго", з якої вбачається, що при обстеженні квартири № 30 обслуговуючим персоналом ДМП ІФТКЕ було встановлено, що на стояку рушникосушки утворився незначний "свищ" в панельному перекритті між кв. № 27 і кв.№ 30. Вода по панельному перекриттю просочилася на кухню кв.№ 27 в результаті чого утворилася жовта пляма. Персоналом ДМП ІФТКЕ ділянка труби діаметром 15 мм між панельним перекриттям кв.№ 30 і кв.№ 27 була замінена і стояк рушникосушки запустили в роботу. Так як порив трубопроводу був незначним та утворився в панельному перекриті між поверхами (кв. № 27 і кв . № 30) то мешканці квартири № 30 до місця пориву не мали доступу і не могли його ліквідувати (т.1 а.с.104). Згідно висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 326/18 від 03.04.2018 року, враховуючи відсутність результатів огляду житлової квартири № 30 станом на час залиття, що трапилося 04.08.2016 року у квартирі [ADDRESS] визначити технічну причину залиття не вдалося можливим. Технічна причина залиття, що трапилася 10.10.2016 року у квартирі [ADDRESS] є втрата герметичності системи центрального опалення внаслідок руйнування окремого елемента системи, а саме: зменшення товщини стінок трубопроводів у панельному перекритті через дію кородування та як наслідок утворення свищів, непридатний стан частини стояка центрального опалення у панельному перекритті (т.1 а.с.229-241). Таким чином, суд вважає,що бездіяльність відповідача КП "Муніципальна інвестиційна управляюча компанія", як балансоутримувача будинку, а саме невжиття належних і достатніх заходів для організації технічної експлуатації систем будинку, призвела до залиття квартири, власниками якої є позивачі, є винними й знаходяться в причинно-наслідковому зв`язку з шкодою, що була спричинена позивачам. Оскільки відповідно до норм діючого законодавства балансоутримувач, в даному випадку КП "Муніципальна інвестиційна управляюча компанія" несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом, а тому суд вважає,що покладати обов"язок по відшкодуванню шкоди на відповідачів [PERSON] та ДМП ІФТКЕ правових підстав не має. У постанові Пленуму Верховного Суду України №6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» вказано, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до положень ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 25 квітня 2018 року № 61-4600св18. Згідно ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі / передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо/ або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Позивач [PERSON] суду пояснила, що внаслідок залиття квартири в жовтні 2016 року на кухні були пошкоджені тумби кухонних меблів. Згідно видаткової накладної № 0-00000001 від 21.10.2016 року [PERSON] здійснено замовлення на виготовлення тумби кухонної та монтож та демонтож тумб і їх доставка на суму 5000,00 грн. (т.1 а.с.22). Відповідно до експертного висновку № В-666 проведення експертної оцінки пошкодженого майна від 14.11.2016 року - загальна вартість збитків понесенних при затопленні квартири [ADDRESS] становить - 14 555,84 грн. (т.1 а.с.24-32). 24.10.2016 року між [PERSON] Орендодавцем та [PERSON] Орендарем, укладено договір оренди обладнання, Згідно п.1.1 договору Орендодавець зобов`язується передати Орнедареві в строкове платне користування внижчевизначене обладнання. П.1.2. Характеристика майна , що орендується: Осушувач. Згідно п.5.1. Договору Розмір орендної плати складає - 250 грн. за кожну добу. Також складено акт прийняття-передачі (т.1 а.с.39-41,42). Відповідно до висновку експертів за результатами проведення експертного оціночно-будівельного дослідження від 29.08.2019 року № 675/1526/1527/19-28, сума збитку, що складається з витрат, необхідних для відновних робіт в кухні та санвузлах квартири [ADDRESS] , спричинених залиттям у серпні 2016 року відповідно до акту від 10.08.2016 року та залиттям 07 жовтня 2016 року становить 11 608 грн. з урахуванням фізичного зносу. В зв`язку з тим, що на дату обстеження відновлювальні роботи по усуненню наслідків залиття, які сталися у серпня та жовтня 2016 року виконані, визначити суму збитків, що складається з вартості пошкодженого майна в квартирі [ADDRESS] , спричиненого залиттям в квартирі 07 жовтня 2016 року не вдається можливим (т.2 а.с.165-171). В судовому засіданні експерти [PERSON] . та [PERSON] . суду пояснили, що вартість відновлюваних робіт по пошкодженнях на кухні визначалось відповідно до Методики- зачистка, протравлення на 1м.кв.,а шпаклівка та фарбування на 5 м.кв. Витрати на матеріали визначились по середнім цінам по Україні. Визначити витрати, необхідні для відновних робіт в кухні квартири [ADDRESS] , спричинених залиттям у серпні 2016 року відповідно до акту від 10.08.2016 року та залиттям 07 жовтня 2016 року не можливо. У висновку експертів за результатами проведення експертного оціночно-будівельного дослідження від 29.08.2019 року № 675/1526/1527/19-28 встановлена вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно виконати в приміщеннях кухні та ванни,туалету, для усунення пошкоджень внаслідок залиття, належних доказів на спростування розміру заподіяної шкоди відповідачами не надано, а тому суд вважає,що саме цей розмір заподіяної шкоди підлягає стягненню з Комунального Підприємства "Муніципальна інвестиційна управляюча компанія" на користь позивачів в рівних частках ( по 5804 грн. 00 коп). Крім того, з Комунального Підприємства "Муніципальна інвестиційна управляюча компанія" на користь позивача [PERSON] Витрати за виготовлення та встановлення кухонної тумби у розмірі 5000 гривень 00 копійок, яка була пошкоджена внаслідок залиття квартири в жовтні 2016 року. Однак, суд вважає, що вимога позивачів про стягнення з відповідачів в рахунок відшкодування завданої залиттям шкоди у вигляді витрат понесених на оренду осушувача задоволенню не підлягає, оскільки позивачами не доведено належними та допустимими доказами необхідність використання такого осушувача на строк, який був зазначений у договорі. Що стосується вимоги про стягнення моральної шкоди, то суд виходить з наступного. Що стосується позовних вимог в частині відшкодування спричиненої моральної шкоди, то відповідно до ст. 23, 1167 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, а саме: душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, стан майна після залиття, необхідність докладання додаткових зусиль та витрачання часу на поновлення порушеного права, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Вирішуючи питання про відшкодування моральної шкоди, судам необхідно враховувати роз`яснення, що містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року N 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди". Відповідно до вимог п.5 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Крім того, при визначенні розміру моральної шкоди судам слід виходити із засад справедливості, добросовісності та розумності. При цьому визначений розмір грошового відшкодування має бути співмірний із заподіяною шкодою. Враховуючи стан здоров`я позивача [PERSON] , оскільки в ході судового розгляду було доведено протиправність діяння відповідачів, яке виразилось у спричиненні матеріальної шкоди позивачам та відмові добровільно відшкодувати дану шкоду, враховуючи , що позивачі були вимушені докладати додаткових зусиль щодо відновлення свого порушеного права, виходячи із засад справедливості, добросовісності та розумності суд прийшов до висновку, що з відповідача Комунального Підприємства "Муніципальна інвестиційна управляюча компанія" слід стягнути на користь позивачів завдану моральну шкоду у розмірі 1 000 грн. 00 коп. кожному. Що стосується позовної вимоги про стягнення з відповідача сплаченого судового збору, витрат на проведення експертизи та витрат на правову допомогу, то вона підлягає до задоволення виходячи з наступного. Частиною 6 статті 139 ЦПК України визначено, що розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. А тому з відповідача КП "Муніципальна інвестиційна управляюча компанія" слід стягнути на користь позивача [PERSON] витрати за проведення експертизи у розмірі 1120 грн. 00 коп. ( а.с.43 т.1). Згідно п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Відповідно до п.1 ч.3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Згідно ч.1, 2 ст.137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Як вбачається з Додатку 1 до Договору про надання послуг з правової допомоги, згідно п 2.3. Договору про надання правової допомоги № 53/2016 від 11.10.2016 року за надання правової допомоги клієнт оплатив адвокату гонорар в сумі 2500 грн. А тому з відповідача на користь позивачів слід стягнути 2 500 грн. 00 коп. витрат за надання правової допомоги. Таким чином, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги позивачки є частково обґрунтованими, та такими, що підлягають до часткового задоволення. На підставі вищенаведеного, відповідно до ст.ст. 15, 23, 280, 1166 ЦК України,

Outcome: approved