Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-22 00:00:00

23.03.2021 року [PERSON] звернулась до Заводського районного суду м. Миколаєва з позовом до Обслуговуючого кооперативу "Кооператив "Річник" по обслуговуванню бази для стоянки малих суден і зберіганню водних транспортних засобів громадян" про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення матеріальної та моральної шкоди. \~ \~ \~ \~ Позовні вимоги позивач обґрунтувала тим, що в її користуванні знаходяться човнові бокси № [NUMBER] , 121, 122, що були побудовані та облаштовані особисто за її власні кошти. У вищевказаному місці позивачка проживає постійно з малолітнім сином. В серпні 2020 року рішенням правління були відключені від електропостачання бокси № [NUMBER] , а в жовтні №30. Відключення від електропостачання проведено за відсутності заборгованості в позивача з електропостачання та членських внесків перед обслуговуючим кооперативом. Електропостачання обслуговуючому кооперативу "Річник" по обслуговуванню бази для стоянки малих суден і зберігання водних транспортних засобів громадян за договором суборенди надає Миколаївський річковий порт, тобто прямий договір з ТОВ "Миколаївська електропостачальна компанія" або з АТ "Миколаївобленерго" у відповідача відсутній. Внаслідок дій відповідача позивач разом з сином зазнали незручностей, так як в місці їхнього проживання не працювали побутові прилади. Вимушена була купувати генератори за сласні кошти, щоб відновити електропостачання. З приводу неправомірних дій вимушена була неодноразово звертатись до правоохоронних органів. Ухвалою суду від 29.03.2021 року матеріали позовної заяви були залишені без руху. 24.05.2021 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження. Представник позивача надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позов підтримала та просила задовольнити. Предствавник відповідача надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позов не визнав та просив відмовити у його задоволенні. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Як вбачається з матеріалів справи [PERSON] є власником човникового боксу № [NUMBER] в човниковому кооперативі "Річник" відповідно до довідки кооперативу "Річник" від 08.11.2014 року. Відповідно до довідок [PERSON] є членом Кооперативу "Річник" по обслуговуванню бази для стоянки малих суден і зберіганню водних транспортних засобів громадян з 26.10.2014 року та їй належать човниковий бокс, якому присвоєно адресу: Кооператив "Річник" по обслуговуванню бази стоянки малих суден і зберіганню водних транспортних засобів громадян, човнений бокс "121-122, №30. Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Тобто позивач є споживачем електричної енергії в розумінні ст. 714 ЦК України. Відповідно до Правил роздрібного ринку електричної енергії, що затвердженні Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року №312 побутовий споживач - індивідуальний побутовий споживач (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність) або колективний побутовий споживач (юридична особа, створена шляхом об`єднання фізичних осіб - побутових споживачів, яка розраховується за електричну енергію за показами загального розрахункового засобу обліку в обсязі електричної енергії, спожитої для забезпечення власних побутових потреб таких фізичних осіб, що не включають професійну та/або господарську діяльність). Електроустановки споживачів\~колективного побутового\~споживача та\~споживачів на\~території колективного\~побутового споживача,\~які не\~дотримуються умов\~договорів,\~укладених згідно\~з вимогами\~цих Правил\~з постачальником\~електричної енергії\~або колективним\~побутовим споживачем,\~підлягають відключенню\~від електричних\~мереж колективного\~побутового споживача. На вимогу постачальника електричної енергії колективний побутовий споживач зобов`язаний відключити електроустановки споживача на території колективного побутового споживача у порядку, встановленому цими Правилами. Колективний побутовий споживач у випадку відключення споживача на території колективного побутового споживача за заявою постачальника електричної енергії виконує дії, передбачені цими Правилами для оператора системи. Відповідач у справі є колективним побутовим споживачем, отже він в своїй діяльності повинен дотримуватися розділу 10.2 Правил "Взаємовідносини та розрахунки в умовах колективного побутового споживача". Припинення повністю\~або частково\~постачання електричної\~енергії споживачу\~здійснюється оператором системи за умови попередження споживача не пізніше ніж за 5 робочих днів до дня відключення у разі: відсутності персоналу для обслуговування електроустановок споживача або договору на обслуговування електроустановок (на виконання припису представника відповідного органу виконавчої влади); недопущення уповноважених представників оператора системи до електроустановок споживача, пристроїв релейного захисту, автоматики і зв`язку, які забезпечують регулювання навантаження в енергосистемі, та/або розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що розташовані на території споживача; заборгованості за надані послуги з розподілу (передачі) електричної енергії відповідно до умов договору з оператором системи; несплати вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем цих Правил, визначеної відповідно до законодавства (за умови прийняття судом рішення щодо споживання споживачем необлікованої електричної енергії на користь оператора системи); невиконання припису представника відповідного органу виконавчої влади; закінчення терміну дії, розірвання або неукладення договору між споживачем та оператором системи; закінчення терміну дії договору між споживачем та постачальником "останньої надії" (за умови неукладення споживачем договору з іншим електропостачальником); порушення споживачем під час виконання робіт або провадження іншої діяльності поблизу електричних мереж\~Правил охорони електричних мереж, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 04 березня 1997 року № 209 (далі - Правила охорони електричних мереж). Попередження про припинення повністю або частково постачання (розподілу або передачі) електричної енергії оформлюється після встановлення факту наявності підстав для вчинення вказаних дій та надається споживачу окремим письмовим повідомленням, у якому зазначаються підстава, дата і час, з якого електропостачання буде повністю або частково припинено, прізвище, ім`я, по батькові, підпис відповідальної особи, якою оформлено попередження. Таким чином, Правила дають вичерпний перелік підстав для припинення електропостачання споживачу та визначає безальтернативний порядок такої процедури. Враховуючи викладене,\~відповідач не\~мав законного\~права на\~відключення електроенергії,\~оскільки відключення\~від електроенергії\~можливе тільки\~при вчиненні\~порушень споживачем\~відповідно до\~ЗУ "Про\~ринок електричної\~енергії"\~та ПРРЕЕ.\~Відповідачем не\~надано доказів\~ на\~підтвердження відключення,\~дії відповідача\~по припиненню\~електропостачання до\~човнових боксів\~"121-122,30\~є такими,\~що порушують\~права позивача. З урахуванням викладеного дії обслуговуючого кооперативу "Річник"з відключення належних позивачці боксів №30, "121-122 від енергопостачання є незаконними, а тому її права підлягають поновленню шляхом покладення на відповідача обов`язку з відновлення енергопостачання. Відповідно до\~ст. 22 Цивільного кодексу України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. При цьому збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). В свою чергу за умовами ч. 1\~ст. 1166 Цивільного кодексу України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже для відшкодування шкоди за правилами\~ст. 1166 ЦК\~Позивач має довести такі факти: а) неправомірність поведінки особи. При цьому неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо особа, що завдала шкоди не була уповноважена на такі дії; б)наявність шкоди, під якою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо); в) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, що є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки особи, що завдала шкоди; г) вину особи, що завдала шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини. Позивачем було придбано генератори за власний кошт, що підтверджується товарними чеками б/н від 05.08.2020 року та 04.10.2020 року. Також було придбано пальне, що підтверджується квитанціями. Окрім того, відповідно до\~ст. 23 Цивільного кодексу України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. З аналізу положень статей\~22,\~23 ЦК України\~можна дійти висновку, що підставою для відшкодування особі як майнової, так і моральної шкоди є факт завдання такої шкоди внаслідок порушення прав цієї особи. Відповідно до п.5 Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995 №4 обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювана та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіянні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, мають значення для вирішення спору. При визначенні розміру моральної шкоди суд враховує, що мало місце відключення електроенергії позивачу з вини відповідача, внаслідок якого у позивача викликало негативні зміни у звичайних умовах його життя, що зумовлено емоційними стресами, душевними стражданнями, негативними емоціями, було порушено звичайний та розмірений спосіб життя, а також захисту свого порушеного права в суді, а тому суд вважає, що позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди підлягають задоволенню частково, та з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування моральної шкоди підлягає стягненню 3000,00 грн. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат та професійну правничу допомогу, суд приходить до наступного. \~ \~ \~ \~Відповідно до частин 1-6 ст. 137 ЦПК України - витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. \~ \~ \~ \~За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат : 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються - згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. \~ \~ \~ \~Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат - учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. \~ \~ \~ \~Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. \~ \~ \~ \~У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. \~ \~ \~ \~Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. \~ \~ \~ \~Позивачем дотримано вимоги ч. 4 ст. 137 ЦПК України надано акт надання послуг правової допомоги №н/б від 11.03.2021 року. \~ \~ \~ \~Таким чином, враховуючи обсяг виконаних адвокатом робіт по наданню позивачу правничої допомоги, складність справи; час, витрачений адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); ціну позову та значення справи для сторони, суд вважає, що на користь позивача з відповідача необхідно стягнути витрати на правничу допомогу в загальній сумі 5000 грн. \~ \~ \~ \~Розподіляючи судові витрати по сплаті судового збору, суд виходить з наступного: \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до положень ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь [PERSON] підлягає стягненню судовий збір у сумі 4151,82 грн.

Outcome: approved