Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-25 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Томаківського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), про зняття заборони на нерухоме майно, треті особи [PERSON] , ТОВ "Фінанс Траст Груп", акціонерний банк "Факторіал-Банк", приватний нотаріус Томаківського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Корнієнко Юрій Валентинович, приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Саєнко Еліна Володимирівна. Просить скасувати та вилучити з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на підставі протоколу проведення електронних торгів з реалізації арештованого майна № 878 від 30.07.2014 року державним виконавцем відділу державної виконавчої служби Томаківського районного управління юстиції Дніпропетровської області було складено Акт про проведення електронних торгів від 22.09.2014 року, про продаж описаного та арештованого майна: нежитлової будівлі станції технічного обслуговування, загальною площею 305,9 кв.м., розташованої за адресою: [ADDRESS] , яка належна боржнику [PERSON] . Продаж вищевказаного майна здійснено згідно виконавчого провадження з примусового виконання: виконавчого листа № 2-4531/09 від 23.05.2013 року виданого Ленінським районним судом м. Запоріжжя про стягнення з [PERSON] на користь ТОВ «Скай Капітал» боргу у сумі 835291, 81 грн., що знаходиться на виконанні в відділі державної виконавчої служби Томаківського районного управління юстиції Дніпропетровської області. Переможцем торгів став позивач. Відповідно до діючого законодавства позивач здійснив за собою державну реєстрацію права власності на зазначене нерухоме майно, що підтверджується: свідоцтвом на ім`я позивача від 09.02.2015 року зареєстрованим в реєстрі за № 92 та Витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за № 33351168 від 09.02.2015 року, власник позивач, номер запису про право власності: 8654255, виданих позивачу приватним нотаріусом Томаківського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Рудим М.Є. Проте, отримавши Інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна за № 192310896 від 10.12.2019 року по зазначеному нерухомому майну, виявилося, що: вчинена державна реєстрація іпотеки, номер запису про іпотеку: 8661665, дата, час державної реєстрації: 31.07.2008 року, підстава виникнення іпотеки: договір відступлення прав вимоги за договором іпотеки, серія та номер: 4347, виданий 28.08.2012, видавник: Приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Саєнко Е.В. та державна реєстрація обтяжень, номер запису про обтяження: 8661620, дата, час державної реєстрації: 31.07.2008 року, підстава виникнення обтяження: заява про реєстрацію обтяження об`єкта нерухомого майна, серія та номер: 37-50-03/1573, виданий 31.07.2008 року, видавник Акціонерний банк «Факторіал - Банк», згідно договору іпотеки посвідченого Корнієнко Ю.В. нотаріусом Томаківського районного нотаріального округу Дніпропетровської області від 31.07.2008 року реєстром 1827 накладена заборона на предмет іпотеки за реєстраційним номером - 1828. З 09.02.2015 року позивач є новим власником зазначеного нерухомого майна і ніякого відношення до зобов`язань попереднього власника не має. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про задоволення позову в повному обсязі з наступних підстав. Представник Томаківського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) у своїй письмовій заяві просить суд розглянути справу за своєї відсутності у судовому засіданні, про що не має заперечень щодо позовних вимог. Суд вважає можливим задовольнити клопотання сторін та розглянути справу за їх відсутності у судовому засіданні на підставі наявних матеріалів, які є достатніми для ухвалення рішення по суті заявлених вимог. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. У відповідності до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. На підставі протоколу проведення електронних торгів з реалізації арештованого майна № 878 від 30.07.2014 року державним виконавцем відділу державної виконавчої служби Томаківського районного управління юстиції Дніпропетровської області було складено Акт про проведення електронних торгів від 22.09.2014 року, про продаж описаного та арештованого майна: нежитлової будівлі станції технічного обслуговування, загальною площею 305,9 кв.м., розташованої за адресою: [ADDRESS] , яка належна боржнику [PERSON] . Продаж вищевказаного майна здійснено згідно виконавчого провадження з примусового виконання: виконавчого листа № 2-4531/09 від 23.05.2013 року виданого Ленінським районним судом м. Запоріжжя про стягнення з [PERSON] на користь ТОВ «Скай Капітал» боргу у сумі 835291, 81 грн., що знаходиться на виконанні в відділі державної виконавчої служби Томаківського районного управління юстиції Дніпропетровської області. Переможцем торгів став позивач. Відповідно до діючого законодавства позивач здійснив за собою державну реєстрацію права власності на зазначене нерухоме майно, що підтверджується: свідоцтвом на ім`я позивача від 09.02.2015 року зареєстрованим в реєстрі за № 92 та Витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за № 33351168 від 09.02.2015 року, власник позивач, номер запису про право власності: 8654255, виданих позивачу приватним нотаріусом Томаківського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Рудим М.Є. Проте, отримавши Інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна за № 192310896 від 10.12.2019 року по зазначеному нерухомому майну, виявилося, що: вчинена державна реєстрація іпотеки, номер запису про іпотеку: 8661665, дата, час державної реєстрації: 31.07.2008 року, підстава виникнення іпотеки: договір відступлення прав вимоги за договором іпотеки, серія та номер: 4347, виданий 28.08.2012, видавник: Приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Саєнко Е.В. та державна реєстрація обтяжень, номер запису про обтяження: 8661620, дата, час державної реєстрації: 31.07.2008 року, підстава виникнення обтяження: заява про реєстрацію обтяження об`єкта нерухомого майна, серія та номер: 37-50-03/1573, виданий 31.07.2008 року, видавник Акціонерний банк «Факторіал - Банк», згідно договору іпотеки посвідченого Корнієнко Ю.В. нотаріусом Томаківського районного нотаріального округу Дніпропетровської області від 31.07.2008 року реєстром 1827 накладена заборона на предмет іпотеки за реєстраційним номером - 1828. З 09.02.2015 року позивач є новим власником зазначеного нерухомого майна і ніякого відношення до зобов`язань попереднього власника не має. Позивач має намір розпорядитися належним йому зазначеним нерухомим майном, але не має такої можливості по причині існування державної реєстрації зазначених обтяжень. Статтею 316 ЦК України встановлено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Згідно ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Положеннями статті 321 ЦК України визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно ст. 41 Конституції України, право власності є непорушним. Кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом і ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Статтею 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованого Верховною Радою України 17.07.1997 року (Закон № 475/97-ВР) визначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Пунктом 29 Розділу VIII Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 02.04.2012 № 512/5 встановлено, що після реалізації арештованого майна всі арешти та заборони з такого майна знімаються не пізніше наступного робочого дня після отримання виконавцем документів, що підтверджують повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах. Згідно зі ст.391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Згідно ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року №5 "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику ( речове право на чуже майно). Згідно ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Відновлення порушеного конституційного права на вільне користування своєю власністю є покладення на відповідача обов`язку усунути перешкоди у користуванні майном. Згідно ч. 1 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» від 02.06.2016 №1404-VIII особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Пленум Верховного Суду України у постанові від 27.08.1976 року №6 «Про судову практику в справах про виключення майна з опису» у п. 4 роз`яснив, що за правилами, встановленими для розгляду позовів про виключення майна з опису, розглядаються вимоги громадян і організацій, що ґрунтуються на праві власності на описане майно або на праві володіння ним. Відповідачами в справі суд притягує боржника, особу, в інтересах якої накладено арешт на майно, і в необхідних випадках - особу, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Відповідно до ч. 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. Враховуючи викладене позовні вимоги підлягають задоволенню. Сплачений по справі судовий збір, за заявою позивача, зарахувати в дохід держави звільнивши від сплати суми відповідача. На підставі викладеного та

Outcome: approved