Jurisdiction: civil
Date: 2015-06-23 00:00:00

В листопаді 2014 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу [PERSON], ПАТ "[PERSON] банк Аваль", просив визнати недійсним договір іпотеки, укладений 10 грудня 2007 року між відкритим акціонерним товариством "[PERSON] банк Аваль" та закритим акціонерним товариством будівельна фірма "Житлобуд-Ніко", посвідчений приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу [PERSON], зареєстрований в реєстрі за № 1178 недійсним в частині передачі майнових прав на квартиру [ADDRESS], а також зобов'язати приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу [PERSON] зняти заборону відчуження нерухомого майна (майнових прав на нерухоме майно) на квартиру [ADDRESS], накладену при посвідченні договору іпотеки, реєстровий № 1178 від 10 грудня 2007 року. В обгрунтування позову позивач послалась на ті обставини, що договір іпотеки суперечить положенням ч. 2 ст. 5 та ч. 1 ст. 18 ЗУ "Про іпотеку (в редакції, що була чинною на момент укладення спірного договору). 20 травня 2015 року представник позивача надав суду заяву позивача про збільшення позовних вимог, в якій позивач крім вищезазначених вимог просить також зобов'язати Реєстраційну службу Миколаївського міського управління юстиції та приватного нотаріуса ММНО [PERSON] зняти (припинити) запис про іпотеку на квартиру № 25 за адресою: м. Миколаїв, ПГС, 13-з, яку було накладено при посвідчені договору іпотеки ВАТ "[PERSON] Аваль" та ЗАТ БФ "Житлобу-Ніко" від 10 грудня 2007 року та зареєстрованого в реєстрі за № 1178 приватним нотаріусом ММНО [PERSON] У судове засідання сторони не з'явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись у встановленому законом порядку. Представник позивача, згідно наданої заяви, просив про розгляд справи у його відсутність, позов підтримує. Відповідачі в судове засідання не з'явились (своїх представників не направили), про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись у встановленому законом порядку. Ліквідатор товариства з додатковою відповідальністю будівельна фірма "Житлобуд-Ніко" подала суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, позов визнала. Відомостей про поважність неявки в судове засідання представника публічного акціонерного товариства "[PERSON] банк Аваль", приватного нотаріуса ММНО [PERSON], представника державної реєстраційної служби речових прав на нерухоме майно Миколаївського міського управління юстиції матеріали справи не містять. Суд ухвалив про заочний розгляд справи в порядку ст. 224, 225 ЦПК України на підставі наявних в ній даних та доказів. Дослідивши докази, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. 24 грудня 2005 року між ЗАТ БФ "Житлобуд-Ніко", правонаступником якого є ТДВ БФ "Житлобуд-Ніко" та [PERSON] укладений договір на участь у пайовому будівництві, відповідно якого пайовик [PERSON] зобов'язалась на умовах участі в пайовому будівництві житлового будинку для придбання квартири перерахувати на розрахунковий рахунок забудовника грошові кошти, рівні 100% вартості двокімнатної квартири № 25 на сьомому поверсі першої секції, загальною площею 99,0 кв.м. у сумі 297 000 грн. 00 коп., а ЗАТ БФ "Житлобуд-Ніко" зобов'язалося за рахунок своїх матеріально-технічних, оборотних і притягнутих коштів побудувати 9-ти поверховий 107 квартирний житловий будинок за адресою: пр. Героїв Сталінграду, 13-з, мкр."Соляні-2" і передати пайовику обумовлену договором квартиру. Як слідує з технічного паспорту на квартиру свої зобов'язання за договором на участь у пайовому будівництві житлового будинку сторони виконали у повному обсязі. В той же час, 10 грудня 2007 року між ВАТ [PERSON] банк Аваль" та ЗАТ БФ "Житлобуд-Ніко" укладений договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу [PERSON], зареєстрований в реєстрі за № 1178, відповідно умов якого на забезпечення виконання зобов'язань за кредитним договором № 010/01-02/07-094 від 06 грудня 2007 року на суму 15000000 грн. 00 коп. ЗАТ БФ "Житлобуд-Ніко" передало заставодержателю майнові права, зокрема на незакінчену будівництвом двокімнатну квартиру № 25, загальною площею 117,0 кв.м., що знаходиться на сьомому поверсі першого під'їзду та будується за адресою: м. Миколаїв, пр. Героїв Сталінграду, номер об'єкту будівництва: буд 13з (а.с. 15-25). Згідно ч. 1-3 ст. 5 ЗУ "Про іпотеку" (в редакції, що діяла на момент укладення спірного договору) предметом іпотеки можуть бути один або декілька об'єктів нерухомого майна за таких умов: нерухоме майно належить іпотекодавцю на праві власності або на праві господарського відання, якщо іпотекодавцем є державне або комунальне підприємство, установа чи організація; нерухоме майно може бути відчужене іпотекодавцем і на нього відповідно до законодавства може бути звернене стягнення; нерухоме майно зареєстроване у встановленому законом порядку як окремий виділений у натурі об'єкт права власності, якщо інше не встановлено цим Законом. Предметом іпотеки також може бути об'єкт незавершеного будівництва або інше нерухоме майно, яке стане власністю іпотекодавця після укладення іпотечного договору, за умови, що іпотекодавець може документально підтвердити право на набуття ним у власність відповідного нерухомого майна у майбутньому. Обтяження такого нерухомого майна іпотекою підлягає державній реєстрації у встановленому законом порядку незалежно від того, хто є власником цього майна на час укладення іпотечного договору. Частина об'єкта нерухомого майна може бути предметом іпотеки лише після її виділення в натурі і реєстрації права власності на неї як на окремий об'єкт нерухомості, якщо інше не встановлено цим Законом. Іпотека поширюється на частину об'єкта нерухомого майна, яка не може бути виділеною в натурі і була приєднана до предмета іпотеки після укладення іпотечного договору без реєстрації права власності на неї як на окремий об'єкт нерухомості. Відповідно ч. 1 та 2 ст. 18 ЗУ "Про іпотеку" (в редакції, що діяла на момент укладення спірного договору) іпотечний договір укладається між одним або декількома іпотекодавцями та іпотекодержателем у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. Іпотечний договір повинен містити такі істотні умови: 1) для іпотекодавця та іпотекодержателя - юридичних осіб відомості про: для резидентів - найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код в Єдиному державному реєстрі юридичних та фізичних осіб - підприємців; для нерезидентів - найменування, місцезнаходження та державу, де зареєстровано особу; для іпотекодавця та іпотекодержателя - фізичних осіб відомості про: для громадян України - прізвище, ім'я, по батькові, адресу постійного місця проживання та індивідуальний ідентифікаційний номер у Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків та інших обов'язкових платежів; для іноземців, осіб без громадянства - прізвище, ім'я, по батькові (за наявності), адресу постійного місця проживання за межами України; 2) зміст та розмір основного зобов'язання, строк і порядок його виконання та/або посилання на правочин, у якому встановлено основне зобов'язання; 3) опис предмета іпотеки, достатній для його ідентифікації, та/або його реєстраційні дані. При іпотеці земельної ділянки має зазначатися її цільове призначення; 4) посилання на видачу заставної або її відсутність. У разі відсутності в іпотечному договорі однієї з вказаних вище істотних умов він може бути визнаний недійсним на підставі рішення суду. Оцінюючи встановлені факти, суд доходить висновку про те, що в спірній частині договір іпотеки від 10 грудня 2007 року не містить опису предмету іпотеки, достатнього для його ідентифікації, а тому в даній частині договір іпотеки є недійсним, у тому числі, оскільки майнові права на окремі приміщення в житловому будинку не могли бути предметом іпотеки. Аналогічна правова позиція, висловлена Верховним Судом України при розгляді справи № 6-8цс13. Таким чином, позов підлягає задоволенню. В силу ст. 88 ЦПК України з приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу [PERSON], публічного акціонерного товариства "[PERSON] банк Аваль" та ліквідатора товариства з додатковою відповідальністю будівельна фірма "Житлобуд-Ніко" [PERSON] на користь позивача слід стягнути по 81 грн. 20 коп. судового збору з кожного. У такому ж розмірі підлягає стягненню судовий збір з цих же відповідачів на користь держави.

Outcome: approved