Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-25 00:00:00

У серпні 2016 року ПАТ "Київобленерго" звернулось до суду із вказаним позовом. Зазначало, що 06 листопада 2015 року під час перевірки контролерами Яготинського районного підрозділу ПАТ "Київобленерго" стану електроспоживання за адресою: [ADDRESS], де проживає [PERSON], було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, а саме самовільне підключення електроустановок до електричної мережі енергопостачальника поза лічильником шляхом змонтування проводу на вводі в квартиру на комутаційному пристрої, про що було складено акт. Посилаючись на вказані обставини, просило стягнути з [PERSON] на користь товариства 8428 грн. 15 коп. вартості не облікованої електричної енергії та судові витрати по справі. У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити. Представник [PERSON] у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував, надав до суду письмові заперечення. Так, зокрема, представник відповідача посилається на те, що в акті про порушення ні в графічному, ні в письмовому вигляді не зазначено межі балансової належності, на схемі відсутнє графічне зображення точки, де було вилучено зразок проводу (кабелю), не заповнені всі рядки, в які повинні бути внесені відомості про точку вилучення зразку кабелю (проводу) та відомості про номер пломби, якою було опломбовано пакет з проводом (кабелем), не заповнені рядки в п. 5 акту. Наведені обставини свідчать про те, що акт про порушення є неповним, не може слугувати належним і допустимим доказом порушення правил користування електричною енергією [PERSON] та підставою для визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН. Крім того, представник відповідача зазначив, що позивач у порушення п. 53 Правил не повідомив [PERSON] про дату засідання комісії, що була перенесена з 01 грудня 2015 року, та розглянув акт про порушення у відсутність споживача, що вказує на неправомірність прийнятого комісією протоколу. Зважаючи на наведені підстави, просив у задоволенні позову відмовити. Також у судовому засіданні представник відповідача пояснив, що фактично вина [PERSON] зводиться до того, що він, придбавши житло, не звернувся до енергопостачальної організації для укладення договору, а відтак лічильник не був своєчасно обстежений представниками позивача. Після придбання житла [PERSON] у схему постачання електроенергії не втручався. Третя особа у судове засідання не з`явилась, про час і місце розгляду справи повідомлена належним чином, причин неявки суду не повідомила. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, дослідивши надані докази, дійшов наступних висновків. Установлено, власникамиквартири [ADDRESS] є [PERSON] та [PERSON], що підтверджується відповідним витягом про реєстрацію. У зв'язку із чим ухвалою Яготинського районного суду Київської області від 09 серпня 2016 року до участі у справі як третю особу було залучено [PERSON] 06 листопада 2015 року під час проведення перевірки дотримання споживачами Правил користування електричною енергією працівниками енергопостачальника було виявлено порушення за адресою: [ADDRESS], а саме: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі енергопостачальника поза лічильником шляхом змонтування проводу на вводі в квартиру на комутаційному пристрої, про що складено відповідний акт про порушення, який був підписаний [PERSON] На засіданні комісії по розгляду актів про порушення Правил користування електроенергією 08 грудня 2015 року без участі [PERSON] прийнято рішення провести [PERSON] нарахування вартості спожитої поза приладом обліку електричної енергії згідно п. 3.1.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За змістом ст. 27 Закону України "Про електроенергетику" правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Таким правопорушенням, зокрема, є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Згідно п.п. 42, 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року, споживач електричної енергії зобов'язаний дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору. Споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно п. 53 вказаних Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року N 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку. За змістом п. 3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення такого порушення ПКЕЕН як самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. У разі виявлення у споживача зазначених порушень ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. Вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури. Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів (у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до усунення порушення). Як вбачається з розрахунку суми збитків вартість не облікованої електроенергії складає 8428 грн. 15 коп. (а.с. 12-13). Такий розрахунок проведено, виходячи з проводу найменшого перерізу проводу (алюміній 2,5 мм кв) Відповідно до п. 3 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року, споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між побутовим споживачем і електропостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією і укладається на три роки. У договорі електропостачальник зазначає межу розподілу (розмежування балансової належності електричних мереж та/або експлуатаційної відповідальності сторін) відповідно до складеного під час приєднання об'єкта споживача відповідного акта, який є додатком до договору. Зазначаючи про те, що [PERSON] договір про користування електричною енергією не укладав, у схемі електропостачання належного йому жилого приміщення нічого не змінював, представник відповідача фактично не оспорював сам факт наявності самовільного підключення. Разом із тим представником відповідача оспорюється фактично правильність розрахунку вартості спожитої поза приладом обліку електричної енергії з тих підстав, що акт про порушення не відповідає вимогам Методики. Так, зокрема, з акту не вбачається точки на схемі, де було вилучено зразок проводу/кабелю (речовий доказ), номер пломби, якою було опломбовано вказаний речовий доказ, не заповнений п. 5 акта, межі балансової належності. Так, представник відповідача стверджує, що вилучення зразку проводу в ході перевірки дотримання споживачами вимог ПКЕЕН з подальшим поміщенням такого проводу до пакету та пломбування цього пакету не проводилось, що позбавляє будь-яку із сторін у випадку наявності спору, звернутися до метрологічної установи щодо проведення додаткового поперечного вимірювання дроту, оскільки цей показник є однією з величин, що використовується у формулі розрахунку нарахувань по актам згідно Методики. За змістом ст. ст. 57, 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 ЦПК України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. У судовому засіданні спеціаліст [PERSON] зазначив, що він працює електромонтером по обліку Яготинського підрозділу і він був присутнім під час встановлення факту самовільного підключення житлового приміщення [PERSON] до мережі електропостачання. Також зазначив, що провід, через який поза обліком надходила електрична енергія до квартири [PERSON], був кольоровим, не помітити цей провід було неможливо, було проведено вилучення частини такого проводу, його вимір, провід поміщено до пакету, який було опломбовано номерною пломбою, однак дійсно в порушення вимог Методики в акті не зазначено, що такий речовий доказ вилучався. Межі балансового розподілу визначаються договором, [PERSON] договору з електропостачальником не укладав, а відтак вони були позбавлені можливості в акті вказати межі балансового розподілу. Крім того, [PERSON] підписав акт, у якому були зазначені час та дата його розгляду комісією. Ураховуючи, що [PERSON] є співвласником житлового приміщення, у якому було виявлено самовільне підключення електроустановок до електромережі енергопостачальника, а саме: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі енергопостачальника поза лічильником шляхом змонтування проводу на вводі в квартиру на комутаційному пристрої, про що складено акт про порушення від 06 листопада 2015 року, який підписано [PERSON], суд вважає вимоги ПАТ "Київобленерго" обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. Безумовно, суд звертає увагу на недоліки заповнення акту про порушення, однак, оцінюючи акт про порушення, який був підписаний [PERSON] без зауважень, в сукупності з поясненнями спеціаліста про те, що він був присутнім під час встановлення факту самовільного підключення житлового приміщення [PERSON] до мережі електропостачання; провід, через який поза обліком надходила електрична енергія до квартири [PERSON], був кольоровим, не помітити цей провід було неможливо, було проведено вилучення частини такого проводу, його вимір, провід поміщено до пакету, який було опломбовано номерною пломбою, суд вважає, що недоліки заповнення акта про порушення не роблять його неналежним доказом, оскільки такі недоліки заповнення акта усуваються під час розгляду справи. Доводи представника відповідача про те, що відсутність в акті записів про вилучення зразку проводу свідчить про те, що вилучення зразку проводу в ході перевірки дотримання споживачами вимог ПКЕЕН з подальшим поміщенням такого проводу до пакету та пломбування цього пакету не проводилось, що позбавляє будь-яку із сторін у випадку наявності спору, звернутися до метрологічної установи щодо проведення додаткового поперечного вимірювання дроту, суд також оцінює критично з огляду на те, що жодних клопотань щодо додаткового поперечного вимірювання дроту до суду не надходило, крім того, вилучалась лише частина проводу, іншу частину проводу споживач не позбавлений права виміряти самостійно. Щодо стягнення вартості не облікованої електричної енергії із [PERSON], слід зазначити наступне. Відповідно до ст. 11 ЦПК України право вибору відповідача належить виключно позивачу. Право власності на жиле приміщення, у якому було виявлено споживання електричної енергії поза приладом обліку, належить [PERSON] та [PERSON], однак позов пред'явлено до [PERSON], який і підписав акт про порушення, а відтак у разі сплати [PERSON] вартості спожитої поза приладом обліку електричної енергії, у нього виникне право вимоги до іншого співвласника жилого приміщення, у якому було виявлено споживання електричної енергії поза приладом обліку. Відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути сплачений судовий збір.

Outcome: approved