Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-22 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . 26.10.2019 року її затопила відповідач, яка проживає поверхом вище. Зі слів останньої, її вини у затопленні немає. Головою ОСББ та членами комісії було складено акт про затоплення квартири, від підписання якого відповідач відмовилась. Причиною затоплення стали неналежно виконані відповідачем роботи по ремонту труб теплового опалення. Згідно висновку експерта вартість проведення відновлювальних та ремонтно-будівельних робіт у квартирі позивача становить 24524 грн. Також їй було завдано моральну шкоду, яку вона оцінює у 6000 грн. 19.06.2017 року позивач надала уточнену позовну заяву, зазначивши в якості третьої особи співвласника квартири [PERSON] . В іншій частині позовна заява залишена без змін (т.1 а.с.128). Стислий виклад заперечень відповідача. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . В 2019 році вона здійснювала в квартирі заміну батарей та труби централізованого опалення, попередивши про це сусідів поверхом вище і нижче та запропонувавши їм спільно замінити трубу централізованого опалення. Позивач, посилаючись на те, що ці роботи є платними, відмовилась замінювати в своїй квартирі трубу централізованого опалення. В зв`язку з цим працівники, які виконували за замовленням відповідача ремонтні роботи, були вимушені спаювати нову трубу опалення, яка йшла з її квартири, зі старою трубою, що йшла до квартири позивача. Саме на місці спаювання відбувся порив, що стало причиною залиття квартири позивача. Відповідач ініціювала розмову з нею щодо відшкодування шкоди, однак названа позивачем сума ремонту була неспіврозмірна спричиненій шкоді. Окремо зазначає, що в результаті залиття шкода також була завдана власнику квартири [NUMBER] [PERSON] , однак йому відповідач в позасудовому порядку відшкодувала спричинену шкоду. Вважає, що наданий позивачем на підтвердження факту та причини залиття квартири акт №1 від 06.11.2019 року не є належним доказом, оскільки складений з порушенням Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій: складений без присутності відповідача та не містить зазначення дати події (аварії) та детального опису пошкодженого майна, адже від площі пошкодження і матеріалів залежить вартість відновлювального ремонту. Невідповідність акту вимогам Правил, на її думку, спричинила невідповідність висновку будівельно-технічного дослідження - він також не містить дати залиття та не зазначено, чи було воно єдиним. Процесуальні дії у справі. 30.07.2020 року позовна заява отримана судом. 14.08.2020 отримана інформація про реєстрацію місця проживання відповідача. 15.09.2020 позовна заява залишена без руху. 05.10.2020 позивачем надана уточнена позовна заява. 22.10.2020 уточнена позовна заява залишена без руху. 27.10.2020 недоліки уточненої позовної заяви позивачем усунуті. 30.10.2020 позовна заява прийнята до розгляду. Провадження у справі відкрито. Інші процесуальні дії у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) судом не здійснювались. В судове засідання 23.06.2021 учасники справи не з`явились, заявили клопотання про розгляд справи за їх відсутності. При розгляді справи: Позивач та її представник позов підтримали у повному обсязі, просили його задовольнити. Відповідач та її представник позов не визнали у повному обсязі, просили відмовити у його задоволенні. Представник третьої особи [PERSON] при ухваленні рішення поклався на розсуд суду. Будучи допитаним в якості свідка показав, що є головою правління ОСББ «Перемоги 23». Був присутній при огляді квартири позивача після затоплення, дату не пам`ятає. Акт складала [PERSON] , він був тільки присутній. Матеріал пошкодженого майна та площу затоплення не встановлювали. Допитана в якості свідка [PERSON] суду показала, що є управляючою ОСББ «Перемоги 23». Була викликана позивачем для фіксування факту затоплення її квартири. При огляді квартири відповідача виявили, що в результаті неякісної роботи, під час увімкнення опалення, лопнула труба і відбулось затоплення квартир [NUMBER] та [NUMBER] . Спустившись до квартири позивача, побачили результат затоплення і склали акт. Спочатку він був складений на листочку, все зафіксували, всі поставили свої підписи, а потім вона вдома його надрукувала і передала для підпису, але відповідач вже відмовилась його підписувати. Заяви, клопотання. Представник відповідача просить визнати копії актів №1 від 06.11.2019 та №2 від 18.04.2020, складені ОСББ «Перемоги 23» та копії довідок від 29.10.2019, виданої сімейним лікарем [PERSON] та №3327 від 03.12.2019, виданої КЗ «КСШМД» ДОР», недостовірними та недопустимими доказами (а.с.79-80,81-82) Фактичні обставини, встановлені судом. Позивач [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] . 26 жовтня 2019 року у квартирі відповідача стався порив води та відбулось затоплення квартири позивача. 06 листопада 2019 року комісією у складі: голови правління ОСББ «Перемоги 23» [PERSON] , заступника голови правління ОСББ «Перемоги 23» Прокоф`євої Р.П., власника житлового приміщення [NUMBER] [PERSON] , власника житлового приміщення [NUMBER] [PERSON] та власника житлового приміщення [NUMBER] [PERSON] складено Акт №1 про наслідки залиття житлового/нежитлового приміщення за адресою: [ADDRESS] . В результаті обстеження квартири [NUMBER] виявлено. що власник житлового приміщення виконував ремонтні роботи по заміні труб та батареї на опалення. Про ремонті роботи попередження сусідів нижчих поверхів та голови правління ОСББ не обговорювалось. Не якісна робота по ремонту опалення після включення опалення в житловому будинку спричинила затоплення квартир [NUMBER] , та [NUMBER] . На день обстеження комісія встановила, що під час залиття квартири [NUMBER] шляхом затоплення пошкоджено: стеля, кут стіни, відкіс вікна, підлога кухні; кут стіни і стеля спальні. На день обстеження комісія встановила, що під час залиття квартири [NUMBER] шляхом затоплення пошкоджено: стеля і стіни кута кухні. Відповідач з актом не ознайомлена. що підтверджено відсутністю її підпису (т.1 а.с.6). 30 січня 2020 року [PERSON] уклала з судовим експертом Бихно М.В. договір №111-2020 про надання послуг з експертного будівельно-технічного дослідження об`єкту за адресою: [ADDRESS] з подальшим складанням «Висновку експерта «11/2020» по наступному питанню: Яка вартість відновлювального ремонту для усунення недоліків залиття у квартирі [ADDRESS] ? (а.с.7-8,9). Дослідження здійснювалось, зокрема, на підставі акту від 06.11.2019. Згідно візуального огляду приміщень квартири експертом встановлено, що пошкодження мають наступні приміщення: Прим. 3 - кухня (5,7 кв.м.) - Стеля - підвісна з гіпсокартону, оздоблена плиткою з ПВХ (маються плями темні та часткове відшарування плиток); - Стіни - частково - плитка керамічна, частково шпалери (маються темні плями на шпалерах та відшарування шпалер); - Підлоги - лінолеум - без видимих пошкоджень; - Мережі електропостачання, обладнання без виявлених пошкоджень. Прим. 4,5 - вбиральня поєднана (3.1 кв.м.) - Стеля - оздоблена плиткою з ПВХ, пофарбована (без видимих пошкоджень); - Стіни - шпалери (маються темні плями на шпалерах та відшарування шпалер); - Підлоги - плитка керамічна - без видимих пошкоджень; - Мережі електропостачання, обладнання без виявлених пошкоджень. 20 лютого 2020 судовим експертом Бихно М.В. складено Висновок будівельно-технічного дослідження №11-20 та визначено, що вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт після залиття квартири [ADDRESS] , по заяві [PERSON] становить 24524,00 грн. (а.с.93-116). Внаслідок залиття квартири позивач перенесла стрес, захворіла, змушена була проходити курс лікування, було порушено її звичний спосіб життя, не могла виконувати домашню роботу через підвищення тиску. Вважає, що неправомірними діями відповідача їй завдана моральна шкода. Зміст спірних правовідносин. Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з завданням майнової та немайнової шкоди позивачу внаслідок залиття її квартири відповідачем та врегульовані ст.ст.1166, 1167 Цивільного Кодексу України, п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 р. "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди", п. 5 Постанови Пленуму від 31 березня 1995 р. № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», п.2 Постанови Пленуму Верховного суду України "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" №6 від 27.03.1992 р., ст.ст.4,20,21 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", «Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій», ст. 190 ЖК України. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Висновки суду. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно зі ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Верховного суду України "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" №6 від 27.03.1992 р., розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до пункту 9 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 р. "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" відшкодування шкоди шляхом покладення на відповідальну за неї особу обов`язку надати річ того ж роду і якості, налагодити пошкоджену річ, іншим шляхом відновити попереднє становище в натурі, застосовується, якщо за обставинами справи цей спосіб відшкодування шкоди можливий. Коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб полагодити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди. Як при відшкодуванні в натурі, так і при відшкодуванні потерпілому заподіяних збитків грішми, на його вимогу відшкодовуються неодержані доходи у зв`язку з заподіянням шкоди майну. Згідно зі п. 5 Постанови Пленуму від 31 березня 1995 р. № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди". Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності, обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. При цьому, згідно ст.12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Перевіривши матеріали справи, судом беззаперечно встановлено наступне: -факт залиття квартири позивача визнається відповідачем; -залиття квартири позивача відбулось внаслідок неналежного виконання відповідачем обов`язку щодо утримання свого майна; -протиправна поведінка відповідача завдала шкоди майну позивача та її психічному здоров`ю. Порушуючи перед судом питання щодо стягнення з відповідача на її користь матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, позивач обґрунтовує свої вимоги Актом №1 про наслідки залиття житлового/нежитлового приміщення від 06 листопада 2019 року (а.с. 6) та Висновком будівельно технічного дослідження №11-20 від 20 лютого 2020 року, який складався на підставі даного Акту (а.с. 93-115). Проте, суд не може прийняти їх до уваги як належні докази, оскільки: - вказаний Акт № 1 складений через 11 (одинадцять) днів після вказаної позивачем дати затоплення (26.10.2019 року); - зазначений Акт № 1 за формою та змістом не відповідає Правилам утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом № 76 від 17.05.2005 Державним комітетом України з питань житлово-комунального господарства, в яких зазначається, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт за встановленою формою (додаток № 4 до Правил), де, в числі іншого, повинні бути відомості щодо дати затоплення, що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі пошкоджено - при цьому вказаний Акт № 1 не містить дати затоплення квартири позивача, не конкретизовано, що саме було залито, які обсяги робіт тощо; - вказаний вище Висновокбудівельно технічного дослідження, який позивач додав в якості доказу розміру матеріальної шкоди, крім пошкоджень, зазначених в Акті також визначає вартість відновлювального ремонту приміщення - вбиральня поєднана 3, 1 кв.м.(а.с. 94, 104), яке взагалі не зазначалось у вказаному вище Акті № 1, при цьому, даний Висновок складений експертом через чотири місяці після моменту затоплення квартири. За таких обставин, суд не може встановити, що є безпосередній причинний зв`язок між неправомірними діями відповідача та тою заподіяною позивачу шкодою, яка була визначена експертом. Таким чином, суд вважає, що позов в частині відшкодування матеріальної шкоди у вказаному в позові розмірі є недоведеним і задоволенню не підлягає. Щодо відшкодування моральної шкоди слід зазначити наступне. Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому доведенню у спорах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Як зазначалось вище, у спорах про відшкодування шкоди діє презумпція заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди. Позивач довела задану їй шкоду, протиправність дій відповідачів, причинний зв`язок між ними, а відповідач у відповідності до положень статей 12,76-81 ЦПК України це не спростував і не довів відсутність своєї вини. Згідно ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 23 ЦК України полягає у душевних стражданнях, яка фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Згідно абз. 2 ч. 3 ст. 23 ЦК України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Судом встановлений факт затоплення квартири позивача через протиправні дії відповідача. Оскільки, затоплення квартири призвело до стресу позивача, змін в її житті, виникнення необхідності проведення робіт по відновленню квартири, докладання додаткових зусиль для нормалізації свого життя, суд, з урахуванням характеру страждань, обсягу заподіяної шкоди вважає, що сума в 2000 грн. є достатньою грошовою компенсацією завданої позивачу моральної шкоди, в іншій частині слід відмовити за недоведеністю. На підставі викладеного,

Outcome: partial