Jurisdiction: civil
Date: 2017-02-21 00:00:00

12.12.2016 року позивач ПАТ «Енергопостачальна компанія «Чернівціобленерго» в особі Хотинського РЕМ звернувся до Хотинського районного суду Чернівецької області з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості за недораховану електроенергію внаслідок порушення [PERSON] користування електричною енергією, в якій посилається на те, що 05 травня 2016 року в господарстві відповідача [PERSON], що знаходиться за адресою: с. Клішківці, вул. Гагаріна, 1, Хотинського району, Чернівецької області під час перевірки, працівниками енергопостачальної компанії ПАТ ЕК «Чернівціобленерго» в особі Хотинського РЕМ було виявлено порушення відповідачем [PERSON] користування електричною енергією, а саме: самовільне підключення до електричної мережі без порушення схеми обліку після припинення електропостачання, що підтверджується актом про порушення № 121699 від 05.05.2016 року. Просить стягнути на користь ПАТ ЕК "Чернівціобленерго" в особі Хотинського РЕМ з відповідача [PERSON] вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення [PERSON] користування електроенергією в сумі 3290,74 гривень на користь ПАТ ЕК «Чернівціобленерго» в особі Хотинського РЕМ та судові витрати. Представник ПАТ ЕК "Чернівціобленерго" в особі Хотинського РЕМ - [PERSON] в судове засідання не зявилася, надала суду заяву в якій просить справу слухати у її відсутності, позовні вимоги підтримала, просить задовольнити їх в повному обсязі. В разі неявки в судове засідання відповідача не заперечує щодо винесення в справі заочного рішення. Відповідач - [PERSON] в судове засідання двічі не зявився, але був належним чином повідомлений про день та час розгляду справи, заяви про розгляд справи у його відсутності суду не надав, доводів позивача не спростував, тому суд зі згоди представника позивача ухвалює в справі заочне рішення. Згідно ч. 4 ст. 169 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Відповідно до ч.1 ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Вивчивши та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Так, відносини з приводу постачання фізичних осіб електричною енергією регулюються ст.714 ЦК України, ст.ст. 24-27 Закону України "Про електроенергетику", Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів від 26 липня 1999 року № 1357, Методикою обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем [PERSON] користування електричною енергією для населення, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 22 листопада 1999 року № 1416. Судом встановлено, що перевіркою, проведеною працівниками Хотинського РЕМ 05 травня 2016 року в господарстві відповідача [PERSON], що знаходиться за адресою с. Клішківці, вул. Гагаріна, 1, Хотинського району, Чернівецької області під час перевірки, працівниками енергопостачальної компанії ПАТ ЕК «Чернівціобленерго» в особі Хотинського РЕМ було виявлено порушення [PERSON] користування електричною енергією, а саме: самовільне підключення до електричної мережі без порушення схеми обліку після припинення електропостачання, що підтверджується актом про порушення № 121699 від 05.05.2016 року (а.с.3). Пунктом 53 [PERSON] передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання (у випадках, передбачених пунктом 35 цих [PERSON]), а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Відповідно до п.2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами [PERSON] застосовується на підставі акта порушень, складеного з урахуванням вимог [PERSON], та в разі виявлення таких порушень [PERSON]. Конструкція наведених норм вказує на те, що енергопостачальник набуває права та несе обовязок визначити величину збитків відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами [PERSON], на підставі акта про виявлення порушення. Виконання зазначених вище вимог робить можливим використання акта для нараховування розміру завданих енергопостачальнику збитків. На підставі п. 53 ПКЕЕ для населення, працівниками РЕМ було складено акт про порушення правил користування електроенергією № 121699 від 05.05.2016 року у присутності відповідача [PERSON] З огляду на вищевикладене акт № 121699 про порушення [PERSON] користування електричною енергією від 05 травня 2016 року сам по собі є достатнім доказом порушення [PERSON] правил користування електричною енергією. Згідно ч.1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права має право на їх відшкодування. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою порушника та збитками полягає, передусім, у прямому (безпосередньому) зв'язку між протиправною поведінкою та настанням шкідливого результату. Вказані обставини підлягають доведенню позивачем належними та допустимими у справі доказами. У свою чергу відсутність вини у заподіянні шкоди доводиться особою, що вчинила порушення; винна поведінка порушника має місце тоді, якщо він усвідомлював суспільно небезпечний характер своїх діянь, передбачав його негативні наслідки, бажав їх настання, або коли порушник, передбачаючи настання негативних наслідків, розраховував на їх відвернення, чи не передбачав настання таких наслідків, хоча повинен був і міг їх передбачити. Відповідно до п.3.1 п.п.5 Методики розрахунку вартості необлікованої електричної енергії вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН (1357-99-п), та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕн, а саме, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Крім того, розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, визначений відповідно до п/п.5 п.3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України 04 травня 2006 року № 56. На підставі зазначеного порушення та згідно ст. 27 Закону України „Про електроенергетику" п.п. 48, 53 ПКЕЕ для населення, п/п5 п. 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами [PERSON] користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562 та зареєстрованою Міністерством юстиції України за № 782/12656 від 04.07.2006 року, відповідачу [PERSON] нарахована вартість за недораховану електроенергію в сумі 3690,74 гривень, 400 гривень з яких відповідач [PERSON] сплатив в добровільному порядку. Отже, різниця до сплати заборгованості за недораховану електроенергію відповідача [PERSON] становить 3290,74 гривень. Встановлено, що розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН проведено комісією за формулою, визначеною п. 2.7. Методики та з врахуванням дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення до дня усунення самовільного підключення. Жодних доказів на спростування правильності розрахунку суми нарахування збитків відповідачем суду не представлено. Таким чином, виходячи з вищенаведеного, суд вважає, що з відповідача [PERSON] слід стягнути заборгованість недорахованої електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електроенергією в розмірі 3290,74 гривень та судові витрати на користь позивача в справі. На підставі вищевикладеного, та

Outcome: approved