Jurisdiction: civil
Date: 2014-03-02 00:00:00

04.12.2013 року позивачі [PERSON], [PERSON] звернулись до Пролетарського суду м. Донецька з позовною заявою про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири до відповідачів [PERSON], Комунального підприємства "Керуюча компанія Пролетарського району м. Донецька", в якій зазначили, що 04.10.2013 року квартира, у якій мешкають позивачі, яка розташована за адресою: [ADDRESS] ,була залита гарячою водою через теч на згоні радіатора у квартирі № 60, яка знаходиться над квартирою позивачів. Квартира позивачів є їх постійним місцем мешкання. Факт залиття було зафіксовано актом від 07.10.2013 року, який склав майстер КП "ЖЕК №2 Пролетарського району м. Донецька". Гарячою та брудною водою були залиті меблі, килим, побутова техніка, пошкоджені стени, стеля та напільне покриття у квартирі. А також у наслідок залиття трапилось коротке замикання електропроводки. У наслідок затоплення квартира та меблі потребують ремонту, а килима та одяг сушці та хімчистці. Будинок, який розташовано за адресою: [ADDRESS], знаходиться на балансі КК "Керуюча компанія Пролетарського району м. Донецька". Позивачі вважають, що затоплення їх квартири сталося через те, що відповідачі, які повинні були слідкувати за належним станом внутрішньо будинкових систем, як власник квартири так і балансоутримувач будинку відповідно, свої обов'язки не виконали, що й призвело до зруйнування системи опалення у квартирі відповідачки [PERSON], а також у зв'язку з тим, що на аварію не відреагували. У зв'язку із пошкодженням майна позивачам було спричинено моральна шкода. Вона складається з того, що позивачі кілька днів повинні були жити у квартирі без електричного освітлення, а також у родичів. Після затоплення вони стали роздратованими та нервовими, так як ліквідація наслідків залиття потребувала часу та сил. Моральна шкода має вираження у стражданнях відносно пошкодженого майна, сильної вологості у квартирі, що як наслідок змінило їх звичайний спосіб життя. Для організації звичного життя позивачі повинні здійснювати додаткові зусилля, приводити квартиру та речі у порядок, змушені зробити ремонт, який не було заплановано і який вимагає багато зусиль, часу та нервів. На підставі викладеного, позивачі просять стягнути на їх користь з відповідачів 25 072,00 грн., яка складається з: ремонт квартири - 10 822,00 грн; ремонт меблів - 8 500 грн.; моральна шкода - 5000 грн.; експертиза - 750 грн.; судовий збір - 251 грн.; витрати на правову допомогу - 3 500 грн. . В судовому засіданні позивачі [PERSON], [PERSON], уточнили позовні вимоги та просили стягнути на їх користь з відповідачів на користь позивача [PERSON] матеріальну шкоду у розмірі 8500 грн., моральну шкоду у розмірі 2 500 грн., вартість експертизи - 750грн., судовий збір - 241,00 грн., та витрати на правову допомогу - 3 500 грн., а всього 15 742, 00 грн.; на користь позивача [PERSON] матеріальну шкоду у розмірі 10 822,00 грн., моральну шкоду - 2 500 грн., а всього 13 322,00 грн. Позивач [PERSON] до судового засідання не з'явилась, надавши до канцелярії суду заяву відповідно до якої, вона підтримає позовні вимоги у повному обсязі та просить розглянути справу за її відсутності у зв'язку зі станом здоров'я, що підтверджується випискою з історії хвороби. (а.с.59-61). Позивач [PERSON] та його представник [PERSON] у судовому засіданні суду підтримали позовні вимоги у повному обсязі. Позивача пояснив, що 04.10.2013 року він прийшов з роботи до себе у квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS]. Коли він зайшов до квартири, то не зміг ввімкнути світло та побачив багато води на підлозі. Вода текла з верху. У позивачів трьохкімнатна квартира, яку вони перепланували: кухня та гостинна кімната були об'єднані. У зв'язку з чим він зателефонував родичам [PERSON], щоб ті прийшли та допомогли йому прибрати. Після того, як вони прибрали, він пішов до відповідачки [PERSON], яка пояснила, що у неї зірвало кран з радіатора. Наступного дня він побачив, що стеля була вся рижого кольору, а у підвісній стелі була вода. Всі меблі та частково паркет повело. У квартирі була висока вологість. Він зібрав речі та переїхав до мати. Дружина у цей час знаходилась у лікарні. Після чого він звернувся до ЖЕК№ 2, щоб склали акт про залиття квартири, відповідачка відмовилась його підписувати. На теперішній час позивачі вже зробили у квартирі ремонт та ремонт меблів, крім ламінату. Підтримав вимогу про відшкодування моральної шкоду, надавши пояснення ідентичні тим, що вказані у позовній заяві. Також просить стягнути з відповідачів вартість незалежної експертизи. Ремонт квартири було здійснено до середини жовтня 2013 року. Відповідачка [PERSON] та її представник [PERSON] надали у судовому засіданні письмові заперечення. Крім того, позивач у судовому засіданні зазначила, що позовні вимоги не визнає у повному обсязі, та пояснили, що 04.10.2013 вона пішла на роботу. Приблизно о 16.00 год. вона повернулась до дому у квартиру [ADDRESS] та побачила, що квартира затоплена. Вона разом із сусідкою почала прибирати воду. Кола вона зайшла до залу, то побачила, що зірвано кран з батареї, у яку раніше добавлялись радіатори. Вона зразу не змогла знайти телефон сусіда знизу, щоб попередити його. Однак приблизно о 19.00 год. прийшов до неї сусід [PERSON] та [PERSON], який відмовився заходити до неї у квартиру. Вона разом із відповідачем пішли до нього, і вона там нічого не побачила. А також пояснила, що коли побачила затоплення, то одразу зателефонувала до ЖЕК№ 2. Через годину приїхали 2 слюсаря, вони нічого не зробили, так як відповідачка сама перекрила кран. Потім вона зазначила, що побачила у трубі "свищ". Вона згодна з тим, що батарея прогнила. Під час складання акту від 07.10.2013 року вона не була присутня, оскільки ніхто її не попередив. У квартирі відповідачка зареєстрована вже більше 20 років, квартира належить їй. Приблизно 6 років тому її мати робила ремонт даного радіатора. Чи була офіційна заявка до ЖЕКу на переобладнання радіатору вона не знає. Представник відповідача Комунального підприємства " Керуюча компанія Пролетарського району м. Донецька" Басаєв А.М., який діє на підставі довіреності, надав до суду письмові заперечення та пояснив у судовому засіданні, що заперечує у повному обсязі проти задоволення позову у їх відношенні, та пояснив, що власником квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS], є [PERSON], як вбачається з матеріалів справи залиття позивача відбулось у зв'язку з неякісно виконаною роботою при заміні радіатора на згоні до радіатора, тому й утворилась теч і як наслідок відбулось залиття квартири № 56, розташованої за тією ж самою адресою. Відповідно до ст.10 Закону України "Про приватизацію державного житлового фонду", ремонт і утримання приватизованих квартир здійснюється за рахунок власників, однак після заміни проведення робіт власними силами, вона повинна була викликати представника виконавця послуг для складання відповідного акту про здійснену роботу. Суд, з'ясувавши позицію сторін, заслухавши пояснення учасників судового процесу та свідків, дослідивши матеріали справи, вважає позов таким, що підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Згідно положень ст.ст. 3, 11 та 15 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. При вирішенні спорів про відшкодування майнової шкоди, завданої залиттям квартири, необхідно з'ясувати: що стало причиною залиття, хто в цьому винен, тобто в результаті чиїх дій (бездіяльності) це сталося, причинний зв'язок між діями (бездіяльністю) та спричиненою шкодою, розмір збитків. Відповідно до ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Позивач [PERSON]. є власницею квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS], що підтверджується договором купівлі-продажу квартири. (а.с. 90). Позивач [PERSON] зареєстрований за вищевказаною адресою (а.с.9). Відповідач [PERSON] є власницею квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS], що підтверджується свідоцтвом про право власності на ? квартири та договору дарування ? частини квартири (а.с.152,153). Згідно п. 2.3.6 „Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій" (далі - Правила від 17.05.2005 року), затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 р. № 76 у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). З акту КП "ЖЕК № 2 Пролетарського району м. Донецька" від 07.10.2013 року (а.с. 8), вбачається, що комісія зазначеного підприємства в присутності мешканця квартир [ADDRESS] склали даний акт про те, що у наслідок залиття із квартири № 60 по вищевказаній адресі у квартирі №56 залиті наступні приміщення: кухня-вітальня - стеля (підвісна - натяжна), стіни (гіпсокартон - 6,0 м2), підлоги ( вздувся ламінат - 3,0 м2) причина залиття: утворилась теч на згоні радіатора у житловій кімнаті (зал) кв. [ADDRESS]. Заміну радіатора квартиронаймач № 60 здійснила власними силами. Дата залиття: 04.10.2013 року. У судовому засіданні представник відповідача Комунального підприємства "Керуюча компанія Пролетарського району м. Донецька" Басаєв А.М., який діє на підставі довіреності, надав суду копію з журналу звернення з заявою жильців, відповідно до якого жилець [ADDRESS] 04 жовтня 2013 року о 15.05 годин звернулась із заявою про протікання труби гарячої води. Відповідно у цей же день о 15.30 год. слюсарем [PERSON], який робив вихід за заявкою, зроблено запис про те, що :"Протікання на згоні радіатора по залу. Мешканець буде робити сам. " (а.с.121-123). Допитані у судовому засіданні свідки: [PERSON], [PERSON], [PERSON], пояснили, що 04.10.2013 року вони знаходились у квартирі [ADDRESS] разом із відповідачкою [PERSON] після затоплення і бачили, що у квартирі було сиро, вздувся лінолеум, бачили пошкоджений радіатор, а також майстра, який поясняв відповідачці, що теч утворилась через те, що батарея була стара та її треба було замінити. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON], пояснив, що 05.10.2013 року він приїхав за проханням знайомої до [ADDRESS] щоб оглянути батарею, через яку було затоплено квартиру знизу. Під час огляду він встановив, що протікання утворилось через те, що батарея була стара. Протікання було видно візуально. 07.10.2013 року він повернувся та замінив батарею на нову. Допитані у судовому засіданні свідки [PERSON], [PERSON] пояснили, що вони є родичами позивачів, оскільки позивачка є сестрою [PERSON], а [PERSON] чоловік [PERSON], 04.10.2013 року їм зателефонував позивач [PERSON] та попросив прийти та допомогти прибрати квартиру. Коли вони прийшли, то води було багато. З підвісної стелі вони злили приблизно 3 відра води. Найбільш від залиття постраждали кухонні меблі, по яких стікала вода зверху. Кухонні меблі та паркет розбухли, усі стіни були мокрі. Відповідачка у той вечір зайшла до [PERSON] та подивилась на стан квартири. Ремонт у квартирі позивачі робили недавно, тому прийшлось позивачам знову звертатись до майстрів, щоб ті зробили ремонт. Меблі на кухні, яка дуже постраждала від залиття, вбудована, робилась під замовлення. Позивачі робили ремонт даної кухонної меблі після її залиття. Свідок [PERSON] суду пояснив, що він є сусідом позивачів та відповідачки. 04.10.2013 року він прийшов до дому та побачив не великі патьоки на стелі. Він сусідки він дізнався, що її затопило у зв'язку тим, що була теч у радіаторі. Коли прийшов до дому позивач, останній попросив у нього ліхтарик, так як у нього дома не було світла. Він зайшов до квартири разом з позивачем та побачив, що кухня та коридор біля неї повністю залиті водою. Позивач почав прибирати квартиру від води. Коли прийшли представники ЖЕК №2 та складали акт, а це було 07.10.2013 року, він був присутній при складанні акту та підписав його власноруч. А також пояснив те, що відповідачка 04.10.2013 року розповіла йому, що причиною залиття була не докручена гайка перед радіатором у залі, слюсар просто закрутив її. Крім того, вона пояснила, що ще до залиття, коли вона робила у 2013 році ремонт у квартирі, то замінила радіатор у залі. Вона сказала, що власноруч припинила теч з радіатора, закривши кран перед радіатором. Свідок [PERSON] суду пояснив, що він працю слюсарем - сантехніком у КП "ЖЕК №2 Пролетарського району", 04.10.2013 року він прийшов за викликом на адресу: [ADDRESS]. Господарка квартири убирала воду, а його пустила у квартиру, пояснивши, що залиття відбулось у залі. Коли він підійшов до радіатора, то побачив, що протікання з'явилось на згоні між радіатором та трубою. Краники були нові. Згін був навскіс, інших протікань не було. Протікання з'явилось через неякісну установку згону. Суд приходить до висновку, що причину залиття квартири позивачів є несправність радіатора, а саме протікання на згоні радіатора у квартирі [ADDRESS]. Самі по собі твердження відповідачки про те, що причиною залиття було не протікання на згоні радіатора, а протікання самого радіатора, не впливає на вирішення справи та не підтверджується доказами. Також, суд приходить до висновку, що винною особою у залитті квартири [ADDRESS] є саме відповідач [PERSON] враховуючи наступне. Відповідно до вимог п. 2 ст. 10 Закону "Про приватизацію державного житлового фонду" власники квартир багатоквартирних будинків є співвласниками допоміжних приміщень у будинку, технічного обладнання, елементів зовнішнього благоустрою і зобов'язані брати участь у загальних витратах, пов'язаних з утриманням будинку і прибудинкової території відповідно до своєї частки у майні будинку. Згідно п.7. Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків (далі - Правила від 08.11.1992 року), затверджених постановою КМУ від 8 жовтня 1992 р. № 572, власник квартири зобов'язаний: - дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; - проводити за власні кошти ремонт квартири; - використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; - не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян. Відповідно до п. 11 Правил від 08.11.1992 року власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків і гуртожитків несуть відповідальність згідно із законодавством. Виходячи з вище наведеного, відповідач [PERSON], як власник квартири [ADDRESS], повинна забезпечувати збереження технічного обладнання житлового будинку, яке знаходиться у її квартирі. Не забезпечення відповідачем своїх обов'язків, призвело до того, що на згоні між радіатором та трубою утворилось протікання, що стало причиною залиття квартири позивачів. Що стосується відповідача - Комунального підприємства "Керуюча компанія Пролетарського району м. Донецька", то всі позовні вимоги у відношенні цього відповідача не підлягають задоволенню, оскільки вини у залитті квартири судом не встановлено. Згідно ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Позивачем [PERSON] було заявлено клопотання про призначення товарознавчої експертизи меблі. (а.с.66). Однак у судовому засіданні позивач відмовився від заявленого клопотання. Сторони у судовому засіданні, якім судом було роз'яснено їх право заявляти клопотання про призначення експертизи, не наполягали на проведені судових експертиз щодо встановлення причин пошкодження майна та вартості його відновлення. Судом встановлено, що кухонні меблі були придбані на підставі договору № 36/012 про виготовлення і гарантійне обслуговування мебельного виробу від 10.04.2012 року за 22 030,00 грн. (а.с.93-94). Відповідно до копії договору № 94/013 від 22.10.2013 року, калькуляції та квитанцій за ремонт мебельного виробу, а саме кухонних меблів у квартирі, розташованій за адресою: [ADDRESS], позивачем [PERSON] було сплачено 8 500 грн. (а.с.19-21). Зі звіту о вартості необхідних ремонтно-відновлювальних робіт пошкодженої частини приміщення, розташованого за адресою: [ADDRESS] (а.с.35-55) вбачається, що сума ремонтно-відновлювальних робіт складає 10 822,00 грн. Відповідно до додатку № 1 надано найменування затрат: прямі затрати - 7 933 грн., затрати на зведення і розбору титульних тимчасових будівель і споруд - 805 грн.; прибуток - 192,41 грн.; кошти на покриття адміністративних витрат будівельно-монтажних установ - 87,33 грн.; НДС - 1 803,60 грн. Відповідно до договору про виконання робіт від 14.10.2013 року, акту прийому виконаних робіт вартість ремонтних робіт за адресою [ADDRESS], склала 11 334,8 грн., яка була сплачена позивачем (а.с.143-146). Те, що розрахунок зазначеної вартості відновлювальних робіт була розрахована відповідно до фактичних обставин справи в судовому засіданні підтвердили свідки, та не заперечувалась сторонами. Так, свідок [PERSON], пояснив, що він є знайомим позивача. За кілька днів до залиття, він приходив до квартири позивача подивитись ремонт. Ремонт був зроблений дуже гарно, вбудовані меблі на кухні були зроблені під замовлення та виглядали дорого. Через кілька днів позивач зателефонував йому та сказав, що його квартиру залили. Він приїхав і побачив, що стеля і стіни ну кухні у жовтих патьоках, паркет здувся, меблі на кухні також розбухли та прийшли у негідність. Свідок [PERSON] суду пояснила, що він працю майстром по експлуатації житлового фонду КП "ЖЕК №2 Пролетарського району", 07.10.2013 року звернулись жильці кв [ADDRESS]. У мешканця кв. № 56 була залита квартира та у зв'язку з чим складено акт. Вони у трьох піднімалися до кв. № 60, однак відповідачки не було дома. Вона залишив їй повідомлення, однак вона на нього не відреагувала. Про залиття їй стало відомо ще 04.10.2013 року зі слів слюсаря [PERSON]. Запуск опалювальних систем був 02.10.2013 року, а 04.10.2013 року вже відповідальні мешканці під'їзду відкрили вентиль на під'їзді квартир №56 та №60. З 01.10.2013 року на всіх під'їздах вказаного будинку [ADDRESS] висіли оголошення про запуск системи опалення. Крім того, свідок пояснила, що бачила, що була залиті меблі на кухні кв.№56, однак до акту ці пошкодження вона не занесла, так як описувала тільки пошкодження стель, стін та підлоги квартири. Крім того, свідок [PERSON] суду пояснив, що він є начальником мебельного виробництва, та саме він здійснював ремонт меблів на кухні у квартирі позивачів. У квітні 2012 року між їх підприємством та позивачем було укладено договір про виготовлення та встановлення кухонної меблі. У червні 2012 року меблі було встановлено. Однак у жовтні 2013 року позивач знову звернувся до їх підприємства, пояснивши це тим, що залиттям у цього пошкодились кухонні меблі. Кухонні меблі виготовлялись по індивідуальному замовленню та з дорогих матеріалів. Коли він приїхав замінювати меблі то побачив, що вони розбухлі, а таке може статися лише при контакті з гарячою водою. Коли змінювали частини меблі, то він бачив патьоки жовтого кольору на стелі, стінах та розбухлий ламінат. Також пояснив, що замінювались лише пошкодженні водою частини кухонної меблі позивача. Враховуючи обставини справи та надані докази, у суду не має підстав сумніватися, що саме та вбудована кухонна мебля, за ремонт якої відповідно до договору № 94/013 від 22.10.2013 року було сплачено 8500 грн., і перебувала у момент залиття у квартирі, розташованій за адресою: [ADDRESS]. Відповідачем [PERSON] не надано доказів, які б спростовували надані докази позивачами, та вказували на необґрунтованість вимог позивачів. Суд вважає, що з відповідача [PERSON] в рахунок відшкодування спричиненої залиттям квартири матеріальної шкоди, повинна бути стягнута сума, зазначена у приведених вище звіту о вартості необхідних ремонтно-відновлювальних робіт пошкодженої частини приміщення, розташованого за адресою: [ADDRESS], вартістю 10 822,00 грн. на користь позивача [PERSON], а на користь позивача [PERSON] за ремонт мебельного виробу - 8 500 грн. Згідно ст.23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Відповідно до ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статі. Враховуючи роз'яснення Пленуму Верховного Суду України, даних у п. 9 Постанови "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" за № 4 від 31 березня 1995 року, згідно з якими розмір відшкодування моральної шкоди визначається в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеню вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховується характер і тривалість страждань, істотність вимушених змін у життєвих і виробничих стосунках позивача, при визначенні розміру моральної шкоди суд враховує, що мало місце залиття квартири позивача, внаслідок якого було пошкоджено його майно, також це залиття спричинило у позивача негативні зміни у звичайних умовах його життя, що зумовлено витраченням часу на документальне оформлення випадку залиття, захисту свого порушеного права в суді, в зв'язку з чим останньому були спричинені моральні страждання. В судовому засіданні достовірно встановлено, та не заперечувалось сторонами, що позивачі мешкають у квартирі, що зазнала залиття внаслідок дій (бездіяльності) відповідачки. Вказана подія (залиття) призвела до пошкодження квартири позивачів, негативним емоціям внаслідок цього, порушенням звичного способу життя позивачів. Таким чином, завдання моральної шкоди власникові пошкодженого майна не викликає сумнівів в його наявності, але суд критично ставиться до заявленої суми моральної шкоди в розмірі 2 500 грн. кожному позивачу. Розмір відшкодування моральної шкоди суд визначає виходячи з вимог розумності, справедливості, а також істотності зазначених змін в звичному складі життя позивачів у зв'язку із залиттям квартири і вважає, що вимоги про відшкодування моральної шкоди підлягають задоволенню в розмірі по 500,00 грн. кожному шляхом стягнення з відповідача [PERSON] Позивачі надали до суду калькуляцію відшкодування позивачам витрат пов'язаних з правовою допомогою, відповідно до якої представник використав 19 годин на здійснення допомоги позивачу при складанні позову. Відповідно до вказаного клопотання представник позивача виконав наступні послуги: первинна консультація, ознайомлення з документами, визначення з законодавчою базою, складання позовної заяви та його додатків - 8 год.; заява про доручення до справи матеріалів та виклик свідків - 30 хв., складання заяви про розгляд справи за відсутності позивача у засіданні 27.12.2013 року - 15 хв.; участь у судовому засіданні 27.12.2013 року - 30 хв.; складання заяви про уточнення позовних вимог - 30 хв.; складання заяви про заперечення на відзиви відповідачів - 2 год.; клопотання про витребування документів у відповідача - 15 хв.; участь у судовому засіданні 3 год. 45 хв.; участь у судовому засіданні 17.02.2014 року - 30 хв.; участь у судовому засіданні 03.03.2014 року - 45 хв. Відповідно до укладеного договору № 26-11/2013 від 26.10.2013 року п. 1.1. абз. 2 виконавець здійснює первинне консультування замовника, підготовку позовної заяви до суду, готує клопотання та заяви від ім'я замовника у процесі розгляду справи, надає замовнику правову допомогу у судових засіданнях та при підготовці процесуальних документів (а.с.23), тобто, при розрахунку відшкодування позивачам витрат пов'язаних з правовою допомогою були вказані послуги передбачені договором. Представник позивача має диплом з повною вищою освітою за спеціальністю "Правознавство" та здобув кваліфікацію юрист (а.с.26). Відповідно до ч.1 ст. 84 ЦПК України витрати, пов'язані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони, крім випадків надання безоплатної правової допомоги. З матеріалів справи вбачається, що позивач оптатив послуги представника у розмірі 3 500 грн., що підтверджується копією квитанції (а.с. 24). Відповідно до ст. 1 Закону України " Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах" розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних справах, в яких така компенсація виплачується стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, іншою стороною, а в адміністративних справах - суб'єктом владних повноважень, не може перевищувати 40 відсотків встановленої законом мінімальної заробітної плати у місячному розмірі за годину участі особи, яка надавала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поз судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи в суді, що визначається у відповідному судовому рішенні. Згідно ст. 8 Закону України " Про Державний бюджет України на 2013 рік" установлено у 2013 році мінімальну заробітну плату у місячному розмірі з 01 січня на рівні 1147,00 грн., відповідно розмір компенсації витрат на правову допомогу не повинен перевищувати 458,80 грн. за годину участі особи, яка надавала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи. Згідно ст. 8 Закону України " Про Державний бюджет України на 2014 рік" установлено у 2014 році мінімальну заробітну плату у місячному розмірі з 01 січня на рівні 1218,00 грн., відповідно розмір компенсації витрат на правову допомогу не повинен перевищувати 487,20 грн. за годину участі особи, яка надавала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи. З матеріалів справи вбачається, що представник здійснив наступні послуги: первинна консультація, ознайомлення з документами, визначення з законодавчою базою, складання позовної заяви та його додатків - 8 год., що дорівнюється 3 672 грн.(7,65 грн. за хв.); заява про доручення до справи матеріалів та виклик свідків - 30 хв., що дорівнюється 229,50 грн.(7,65 грн. за хв.); складання заяви про розгляд справи за відсутності позивача у засіданні 27.12.2013 року - 15 хв. що дорівнюється 114,75 грн.(7,65 грн. за хв.); участь у судовому засіданні 27.12.2013 року - 20 хв., що складається з 153 грн.(7,65 грн. за хв.); складання заяви про уточнення позовних вимог -30 хв., що складається з 243,60 грн. (8,12 грн. за хв.); складання заяви про заперечення на відзиви відповідачів - 2 год., що дорівнюється 974,40 грн. (8,12 грн. за хв.); клопотання про витребування документів у відповідача - 15 хв., що дорівнюється 121,80 грн.(8,12 грн. за хв.); участь у судовому засіданні 27.02.2014 року - 223 хв., що дорівнюється 1810,76 грн.(8,12 грн. за хв.); участь у судовому засіданні 17.02.2014 року - 41 хв., що дорівнюється 332,92 грн.(8,12 грн. за хв.); участь у судовому засіданні 03.03.2014 року - 70 хв., що дорівнюється 568,40 грн. (8,12 грн. за хв.), а разом 8022,00 грн. Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне задовольнити вимогу позивача [PERSON] про стягнення на його користь з відповідача [PERSON] витрати на правову допомогу у розмірі 3 500,00 грн. Що стосується відшкодування вартості проведеної незалежної оцінки розмірі 750 грн., то суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні даної вимоги, оскільки відповідно до ст.79 ЦПК України вона не належить до складу витрат, пов'язаних з розглядом судової справи. Відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої постановлено рішення, суд присуджує з іншої сторони понесені нею документально підтверджені судові витрати, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. На підставі викладеного,

Outcome: partial