Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-05 00:00:00

03 вересня 2020 року [PERSON] звернувся до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області з зазначеним позовом до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз» про захист прав споживачів та просить суд визнати незаконним рішення, на підставі якого видано рахунок на оплату збитків від 26 серпня 2020 року про нарахування йому вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу в розмірі 32226,87 грн., стягнути з відповідача на його користь судові витрати по справі. Свої вимоги мотивує наступним. Ним з дружиною [PERSON] 12 квітня 2008 року було придбано квартиру [ADDRESS] . Він є приєднаним до умов договору розподілу природного газу, оскільки сплачував за постачання газу з моменту придбання квартири, тобто з 12 квітня 2008 року, крім того 19 серпня 2020 року ним було підписано заяву-приєднання до умов договору постачання природного газу побутовим споживачам. У його квартирі встановлений лічильник газу ВК-G4, заводський № [NUMBER] . Перша повірка даного лічильника відбулася 23 жовтня 2014 року, при цьому лічильник був знятий працівником відповідача 21 жовтня 2014 року та, після повірки, встановлений ним же 06 листопада 2014 року. Згідно висновку даної повірки лічильника від 23 жовтня 2014 року придатний. Таким чином, з 21 жовтня 2014 року по 06 листопада 2014 року лічильник знаходився у відповідача, пломба, встановлена на лічильнику № 53276637 була знята, потім була встановлена пломба № С18289489, він не був повідомлений яким чином проводилася повірка та чи були допущені в цей період втручання в роботу його лічильника. Ним та членами його родини жодного втручання в роботу лічильника не відбувалося. 24 червня 2020 року представниками відповідача складено Акт про порушення № 51, яким встановлено порушення Кодексу ГРС - «підозра на позаштатний режим роботи побутового лічильника газу (ПЛГ) (унеможливлення виявленя дефекту лічильника шляхом зовнішнього огляду)». У зв`язку з чим лічильник було демонтовано, про що складено Акт № 0320395498 від 24 червня 2020 року. Посилається, що даний акт про порушення зазначає лише про підозру у порушенні та всупереч вимог п. 6 глави 6 розділу 10 Кодексу ГРС не містить даних про вид, обставини і суть самого порушення. В той же час лише підозра на позаштатний режим роботи лічильника не може бути передумовою для проведення експертизи. Крім того вказаний Акт про порушення та Акт про демонтаж лічильника не зазначають про пошкодження пломб лічильника чи візуальне бідь-яке механічне пошкодження, про негерметичність лічильника, що підтверджує, на його думку, неможливість несанкціонованого втручання в роботу лічильника з його сторони. Також вказує, що при демонтажі лічильника для направлення на експертизу, його не було запаковано так, як вимагає п. 2 глави 10 розділу 10 Кодексу ГРС, тому лічильник міг бути пошкоджений за час транспортування чи зберігання відповідачем. Під час проведення комісії з розгляду актів про порушення Кодексу ГРМ, його було повідомлено про результати проведеної експертизи та надано копію Акту № 100 експертизи лічильника газу від 07 липня 2020 року, який, зокрема не містив підпису [PERSON] члена комісії та представника відповідача. В акті № 100 експертизи лічильника газу від 07 липня 2020 року зазначено, що експертизою встановлено, що заводська пломба та повірочний тавр в цілісності; місце розташування пломби відповідає вимогам ЄД на лічильнику; наявні механічні пошкодження золотникової пари вимірювального механізму, що призвело до зупинки вимірювального механізму, наявні сліди речовини невідомого походження на золотниковій парі, не працює вимірювальний механізм; конструктивні елементи вихідного патрубка ЗВТ в цілісності; сторонні предмети всередині ЗВТ відсутні; механічні пошкодження вимірювального механізму, корпус герметичний. Покази лічильника газу після повірки: 16468,80 куб.м. Висновки комісії: підтверджено несанкціоноване втручання в роботу лічильника прихованим способом (наявні фото та відео фіксація експертизи) ПЛГ непридатний до експлуатації за пунктами 1.3; 1.6. Вважає, що експертизою доведено факт цілісності встановленої пломби та герметичність корпусу, що є підтвердженням відсутності несанкціонованого втручання в роботу лічильника. Засідання комісії з розгляду акту про порушення відбувалося тричі та 28 серпня 2020 року йому було вручено рахунок на оплату збитків від 26 серпня 2020 року в сумі 32226,87 грн. та зазначено про їх сплату протягом 15 календарних днів. Також йому було надано повідомлення про припинення газопостачання (розподілу) природного газу побутовому споживачу б/н, без дати із зазначенням, що газопостачання за його адресою буде припинено 01 вересня 2020, яке в той же час не узгоджується з п`ятнадцятиденним строком, наданим йому для проведення оплати збитків. Крім того у вказаному рахунку на оплату збитків від 28 серпня 2020 є посилання на Акт про порушення № 24/6 від 24 червня 2020 року, в той же час 24 червня 2020 року було складено лише Акт № 51, ніякого іншого акту ним не підписувалося. Вважає, що всі надані документи відповідача не зазначають про єдине конкретне порушення з його боку, не містять інформації про зв`язок порушення з кінцевою сумою нарахованих збитків. Враховуючи викладені обставини, він звернувся до суду з даним позовом. Ухвалою суду про відкриття провадження від 11 вересня 2020 року позовна заява прийнята до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, що відповідає вимогам ст. 279 ЦПК України (а.с. 25-26). Відповідачу був наданий строк 15 днів з дня отримання ним такої ухвали суду, на подачу відзиву на позовну заяву. 24 вересня 2020 року на адресу суду від представника відповідача, [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву [PERSON] (а. с. 29-36), згідно якого представник відповідача просила в задоволенні позовних вимог відмовити. Свої заперечення проти позову мотивує наступним. Зазначає, що заявлені позивачем вимоги не відповідають способам захисту судом цивільних прав та інтересів, передбачених ст. 16 ЦК України, оскільки складений акт розрахунок вартості не облікованого об`єму та обсягу природного газу, рахунок на оплату збитків та протокол засідання комісії по розгляду актів про порушення Кодексу ГРС є документами, що відображають донарахування сум за порушення, яке було виявлене під час проведення АТ «Дніпропетровськгаз» перевірки дотримання вимог Кодексу ГРС. Ці документи фіксують певну інформацію, виступають у вигляді доказів, що підлягають оцінці судом у порядку, передбаченому ст. 89 ЦПК України. Оскарження дій АТ «Дніпропетровськгаз» щодо нарахування збитків за несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника прихованим способом, є різновидом претензії, та не передбачено чинним законодавством, як спосіб захисту цивільних прав та інтересів особи. Також зазначила, що позивач є побутовим споживачем послуги з розподілу природного газу, які надаються АТ «Дніпропетровськгаз» до об`єкту, розташованого за адресою [ADDRESS] , де встановлені газові прилади: плита газова ПГ 1 шт., опалювальний прилад котел двоконтурний 1 шт., зареєстровано 2 особи, опалювальна площа квартири 56,9 кв. м. 24 червня 2020 року представниками відповідача на об`єкті позивача було виявлено підозру на позаштатний режим роботи ПЛГ, про що було складено акт про порушення № 2416/51, який позивач підписав без заперечень і зауважень. Акт про порушення № 51 та № 2416 від 24 червня 2020 року це один і той же документ, номер 2417 це реєстраційний номер в журналі реєстрації актів про порушення оператора ГРМ. Номер в акті про порушення № 51 це порядковий номер в журналі реєстрації актів виявлення порушень, відділу обслуговування вузлів обліку газу. Таким чином, окремого Акту № 2416, а тим більше 24/6, як зазначає позивач у своєму позові, не існує. В цей же день представниками відповідача, лічильник газу позивача, в зв`язку з виявленими порушеннями, було демонтовано для проведення експертизи та складено протокол про демонтаж, який з боку позивача підписано без зауважень та заперечень. У вказаному протоколі позивач був запрошений для проведення експертизи лічильника на 07 липня 2020 року о 10 годині. У присутності позивача було демонтовано лічильник для проведення експертизи. З метою захисту лічильника від зовнішнього втручання до дня проведення експертизи, додатково було опломбовано патрубки на лічильнику, вхідний пломбою № С54143582, вихідний пломбою № С54143582, після чого лічильник запаковано в поліетиленовий пакет та опломбовано пломбою № С54143582. Таким чином, відповідачем дотримано вимоги Кодексу ГРС щодо підготовки транспортування лічильника для проведення експертизи, тому припущення позивача, що ті пошкодження лічильника, які виявлені під час експертизи, могли утворитися під час транспортування, не відповідають дійсності. 07 липня 2020 року під час зовнішнього огляду лічильника газу, в момент проведення експертизи, комісією встановлено «наявні механічні пошкодження золотникової пари вимірювального механізму, що призвело до зупинки вимірювального механізму, наявні сліди речовини невідомого походження на золотниковій парі, не працює вимірювальний механізм». Зазначене зафіксовано на фото, які додаються. Виявлені пошкодження свідчать про те, що в лічильник позивача було здійснено несанкціоноване втручання, що призвело до зупинки вимірювального пристрою, яке неможливо було виявити без повного демонтажу лічильника. За висновками комісії підтверджено несанкціоноване втручання в роботу лічильника прихованим способом, ПЛГ непридатний до експлуатації на підставі п. 1.3, 1.6., про що було складено Акт №\~100. Зазначений Акт позивачем отримано, про що свідчить його підпис. В складеному Акті про порушення позивачу було роз`яснено про необхідність бути присутнім на засіданні комісії 20 липня 2020 року о 10-00 год. 20 липня 2020 року комісією з розгляду Актів про порушення Кодексу ГРС булу проведено засідання, на якому прийнято про необхідність перенесення засідання на 17 серпня 2020 року, про що позивач був належним чином повідомлений. 17 серпня 2020 року було прийнято рішення про перенесення комісії на 26 серпня 2020 року, позивачу вручено повідомлення. 26 серпня 2020 року комісією відповідача було розглянуто Акт про порушення № 2416 від 24 червня 2020 року, Акт експертизи № 100 від 07 липня 2020 року та за результатами висновку комісії споживачу проведено донарахування об`ємів природного газу відповідно до п. 1 глави 3 розділу ХІ Кодексу ГРС, за період з 24 червня 2019 року по 23 червня 2020 року за граничними об`ємами в сумі 32226,87 грн. за 5279,67 м ? природного газу. В матеріалах справи наявна відповідь на відзив [PERSON] , що надійшла на адресу суду 30 вересня 2020 року (а.с. 59-61), в якій позивач вказує, що вважає правильним обраний спосіб захисту щодо визнання незаконним покладання на позивача, як на споживача, оплату збитків зазначених у рахунку від 26 серпня 2020 року, що має припинити дії, що порушують права позивача та відновити становище, що існувало до порушення. В діях відповідача вбачає тиск на позивача, як на голову ОСББ «Трубник-20» задля укладання договору технічного обслуговування систем газопостачання та газового обладнання загального користування багатоквартирного будинку на невигідних умовах. Вважає обставини несанкціонованого втручання в роботу його лічильника газу недоведеними, оскільки відсутні докази протиправного втручання саме його в роботі лічильника. В матеріалах справи також наявні заперечення на позовну заяву [PERSON] (а.с. 69-74), подані представником АТ «Дніпропетровськгаз», [PERSON] на адресу суду 12 жовтня 2020 року. Справу розглянуто за наявними у справі матеріалами, що відповідає вимогам ч. 5 ст. 279 ЦПК України. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється за відсутністю сторін, що відповідає положенням ч.2 ст.247 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Так, відповідно до п. п. 1,3 частини 1 ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Згідно зі статтею 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1). чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2). чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3). які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4). яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5). чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6). як розподілити між сторонами судові витрати; 7). чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8). чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Відповідно до статті 263 ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський суд з прав людини наголошує, що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право порушити в суді чи відповідному органі будь-який позов, який стосується його цивільних прав та обов`язків; таким чином, пункт передбачає «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу до суду, тобто право порушувати в судах позов для вирішення цивільного спору. У п.33 рішення ЄСПЛ від 19.02.2009 року у справі "Христов проти України" суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно частини 1, 3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав. За положенням частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства закріплено статтею 15 Цивільного кодексу України. Право на захист виникає з певних підстав, якими виступають порушення цивільного права, його невизнання чи оспорювання. Зміст конституційного права особи на звернення до суду за захистом своїх прав визначений статтею 16 Цивільного кодексу України, відповідно до приписів якої, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, при цьому, способами захисту цивільних прав і інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. У справі Bellet v. France Суд зазначив, що "стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права". Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі ч. 1 та ч. 2 ст. 12 Закону України "Про засади функціонування ринку природного газу" - постачання природного газу здійснюється відповідно до договору, за яким постачальник зобов`язується поставити споживачеві природний газ, якісні характеристики якого визначено стандартами, в обсязі та порядку, передбачених договором, а споживач зобов`язується сплачувати вартість прийнятого природного газу в розмірі, строки та порядку, передбачених договором. Положеннями ч. 4 ст. 12, ч. 3 ст. 19, ч. 1 ст. 23 Закону України "Про засади функціонування ринку природного газу" визначено, що несанкціонованим відбором природного газу вважається, крім іншого: споживанням природного газу поза охопленням приладами обліку. У разі порушення або невиконання своїх обов`язків споживач несе відповідальність згідно із законом. Фізичні особи, фізичні особи-підприємці та юридичні особи, які порушили законодавство з питань функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку природного газу, крім інших, є: несанкціонований відбір природного газу; самовільне під`єднання до Єдиної газотранспортної системи України, зривання або пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра, заглушок, тощо, що впливає на безпеку постачання природного газу або результати вимірювання; відмова у доступі працівників уповноважених газопостачальних, газорозподільних та газотранспортних підприємств до приміщень, житлових та підсобних приміщень, де розташовані газові прилади (пристрої), лічильники газу. Відповідно до п.1 ст.1 Закону України «Про ринок природного газу»: оператор газорозподільної системи - суб`єкт господарювання. Який на підставі ліцензії здійснює діяльність із розподілу природного газорозподільною системою на користь третіх осіб (замовників); побутовий споживач - фізична особа, яка придбаває природний газ з метою використання для власних побутових потреб, у тому числі для приготування їжі, підігріву води та опалення своїх жилих приміщень, що не включає професійну та комерційну діяльність; Регулятор- національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Згідно з п.1 ст.4 Закону України «Про ринок природного газу» державне регулювання ринку природного газу здійснює Регулятор у межах повноважень, визначених цим Законом та іншими актами законодавства. Відносини, які виникають між постачальником та споживачами, з урахуванням їх взаємовідносин з Операторами ГРМ регулюються Правилами постачання природного газу, затвердженими Постановою НКРЕКП від 30.09.2015 року № 2496 та зареєстрованими в Міністерстві Юстиції України 06 листопада 2015 року за № 1382/27827, Кодексом газорозподільних систем. Відповідно до розділу ІІІ Правил постачання, підставами для постачання природного газу побутовому споживачу є: наявність у побутового споживача договору розподілу природного газу, укладеного з оператором ГРМ, до газорозподільної системи якого підключений об`єкт споживача та присвоєння споживачу Оператором ГРМ персонального ЕІС-коду як суб`єкту ринку природного газу; наявність у побутового споживача укладеного з постачальником договору постачання природного газу побутовим споживачем та дотримання його умов. Згідно з частиною першою статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Пунктом 3.1.3 Положення про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побутів, затвердженого наказом Міністерства палива та енергетики України від 27.12.2005 року за № 619, встановлено, що лічильники газу під час експлуатації підлягають експертизі у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації: невідповідності показів лічильника об`ємам газу, використаних газовими приладами та пристроями споживача; ознак порушень конструкції лічильника газу, у тому числі справності лічильного механізму, або порушень у роботі лічильника; ознак зняття мастичних пломб або порушення повірчого тавра; зриву або пошкодження пломб газопостачальної (газотранспортної) організації на лічильнику газу або на патрубках лічильника; пристроїв, які застосовані для навмисного заниження показів лічильника газу. За змістом пункту 3.2.2 цього Положення у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації ознак порушень, зазначених у підпункті 3.1.3 цього Положення, складається акт про виявлені порушення. Акт про виявлені порушення складається у двох примірниках та підписується представником газопостачальної (газотранспортної) організації та споживачем, що є підставою для проведення експертизи лічильника газу та відшкодування збитків. Демонтаж лічильника газу проводиться у присутності споживача представником газопостачальної (газотранспортної) організації, якому в установленому порядку надано право виконувати монтажні роботи (абзац перший пункту 3.2.4 Положення). Згідно з пунктом 3.3.1 цього Положення експертизу лічильника газу проводить комісія, яка призначається наказом по газопостачальній (газотранспортній) організації. До складу комісії повинні входити представники газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Споживач має право бути присутнім під час проведення експертизи лічильника газу. При неможливості бути присутнім під час проведення експертизи споживач має право дати письмову згоду на проведення експертизи без його присутності або у присутності уповноваженої ним іншої особи. У разі відсутності споживача або вповноваженої ним особи при проведенні експертизи (у визначених в акті про демонтаж лічильника газу місці, даті та часі) така експертиза проводиться без присутності споживача або вповноваженої ним особи (пункт 3.3.2 Положення). Пунктом 2.1 цього Положення визначено, що експертиза лічильника газу - комплекс дій, які проводяться з метою установлення придатності лічильника газу до застосування у разі сумніву в цьому споживача або постачальника газу. Види порушень, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) об`ємів природного газу або зміна їх режиму нарахування визначені главою 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем. Зокрема, підпунктом 3 пункту 1 цієї глави визначено, що до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з газорозподільних систем (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать несанкціоноване втручання в роботу засобів вимірювальної техніки (комерційного вузла обліку природного газу, зокрема лічильника газу). Пунктами 1, 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем передбачено , що у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником оператора газорозподільної системи складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу. За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Згідно п.\~4\~глави 3\~Розділу 6\~Кодексугазорозподільних систем, договір розподілу природного газу між Оператором ГРМ та споживачем укладається шляхом підписання заяви-приєднання споживача до умов договору розподілу природного газу, що відповідає Типовому договору розподілу природного газу, розміщеному на офіційному веб-сайті Регулятора та Оператора ГРМ та/або в друкованих виданнях, що публікуються на території його ліцензованої діяльності з розподілу газу, і не потребує двостороннього підписання сторонами письмової форми договору. Згідно з абзацом першим пункту 8 глави 3 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, у разі виявлення оператором газорозподільної системи пошкодження лічильника газу, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу лічильником газу не обліковується або обліковується некоректно (не в повному обсязі), та за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу визначення об`єму спожитого природного газу здійснюється виходячи з 70 відсотків граничних об`ємів споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Відповідно до п.4 гл.1 розділу I Кодексу газорозподільних систем, несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника - втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема, лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу пераметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. Згідно зі статтею 1 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» засоби вимірювальної техніки - це засоби вимірювань, вимірювальні системи, матеріальні міри, стандартні зразки та будь-які частини засобів вимірювань або вимірювальних систем, якщо ці частини можуть бути об`єктом спеціальних вимог та окремого оцінювання відповідності. Такими чином, засобом вимірювальної техніки є технічний засіб, який застосовується під час вимірювань фізичних величин і має нормовані метрологічні характеристики. Частиною першою статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» передбачено, що законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці та повірці після ремонту. Періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну і теплову енергію, газ і воду), що є власністю фізичних осіб, здійснюються за рахунок суб`єктів господарювання, що надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Періодична повірка проводиться за рахунок тарифів на електро-, тепло-, газо- і водопостачання (частина четверта статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність»). Пунктом 4 глави 9 розділу Х Кодексу газорозподільних систем встановлено, що оператор газорозподільної системи при проведенні контрольного огляду вузла обліку має право: оглядати комерційний вузол обліку природного газу та його складові на предмет відсутності ознак пошкодження засобу вимірювальної техніки, пошкодження пломб, несанкціонованого втручання в засіб вимірювальної техніки, несанкціонованого газопроводу та/або несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок чого може перевищуватися діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу);здійснювати перевірку параметрів параметризації обчислювача чи коректора об`єму газу (за їх наявності);перевіряти наявність діючих свідоцтв про повірку засобів вимірювальної техніки (відміток про повірку в паспортах засобів вимірювальної техніки), що входять до складу комерційного вузла обліку природного газу. До порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з газорозподільних систем (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: 1) наявність несанкціонованого газопроводу; 2) несанкціоноване відновлення газоспоживання; 3) несанкціоноване втручання в роботу засобів вимірювальної техніки (комерційного вузла обліку природного газу, зокрема, лічильника газу);4) несанкціоноване підключення газових приладів на об`єкті споживача, який обліковується за нормами споживання;5) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку);6) використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу. При виявленні ознак пошкодження пломб (крім факту їх відсутності чи розірвання пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломбу) та/або несанкціонованого втручання у засіб вимірювальної техніки, що має бути зазначено в акті про порушення, за домовленістю сторін або за ініціативою оператора газорозподільної системи чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) може бути ініційована їх експертиза, порядок проведення якої передбачено Кодексом газорозподільних систем та пунктом 3.3 Положення. Відповідно до ч. 5 ст. 81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Судом встановлено, що [PERSON] є споживачем послуг з газопостачання за адресою: [ADDRESS] , оскільки фактично споживає природний газ та сплачує його споживання з моменту придбання квартири за вказаною адресою, та крім того, підписав 19 серпня 2020 року заяву - приєднання до умов договору розподілу природного газу (для побутового споживача). (а.с. 5-8). У вказаній квартирі встановлені газові прилади : плита газова ПГ 1 шт., опалювальний прилад котел двоконтурний 1 шт., зареєстровано 2 особи, опалювальна площа квартири 56,9 кв. м. У квартирі позивача був встановлений лічильник газу ВК-G4, заводський № 02373202, 2006 року випуску, який було знято на дежповірку 21 жовтня 2014 року, що підтверджується відповідним Актом про зняття побутового лічильника на дежповірку від 21 жовтня 2014 року, складеним ПАТ «Дніпропетровськгаз» (а.с. 10). Згідно Акту встановлення побутового лічильника від 06 листопада 2014 року, складеного ПАТ «Дніпропетровськгаз», вказаний лічильник газу ВК-G4, заводський № 02373202 після зазначеної повірки встановлено позивачу 06 листопада 2014 року, встановлено на лічильнику пломбу № С18289489 на штуцерах, контрольні показники 13476, дата повірки 23 жовтня 2014 року (а.с. 11). Згідно паспорту вказаного лічильника газу, за результатами державної повірки від 23 жовтня 2014 року встановлена відмітка про придатність (а.с. 12). 24\~червня 2020\~року представниками\~ВАТ «Дніпропетровськгаз»\~у квартирі\~позивача,\~за адресою\~-\~ [ADDRESS] ,\~в присутності\~позивача,\~було виявлено\~підозру на\~позаштатний режим\~роботи ПЛГ,\~про що\~було складено\~відповідний Акт\~про порушення\~№ 51,\~яким встановлено\~порушення Кодексу\~ГРС -\~виявлено ознаки\~несанкціонованого втручання\~в роботу\~лічильника газу,\~засіб вимірювальної\~техніки (лічильник\~газу)\~демонтовано для\~проведення експертизи,\~підозра на\~позаштатний режим\~роботи ПЛГ.\~Також мається\~примітка про\~унеможливлення виявлення\~дефекту лічильника\~шляхом зовнішнього\~огляду (а.с.\~13)\~Вказаний Акт\~було підписано\~з боку\~позивача без\~зауважень та\~заперечень.За виявленими порушеннями споживачу вказано на явку на засідання комісії з проведення експертизи ПАТ «Дніпропетровськгаз» м. Нікополь, вул. В. Ємця, 51. Вказаний Акт про порушення від 24 червня 2020 року зареєстровано у відповідному Журналі реєстраційних актів про порушення Оператора ГРМ за № 2416 (а.с. 51-52) та у відповідному журналі реєстрації актів виявлення порушень Відділу Обслуговування Вузлів Обліку Газу за порядковим № 51 (а.с. 53-54) Цього ж дня побутовий газовий лічильник позивача демонтовано представником газорозподільної організації, замість нього в присутності споживача встановлено інший побутовий газовий лічильник марки ВК типу G4 заводський номер 02314121 та опломбовано пломбою № С 54143581, про що було складено протокол про демонтаж лічильника газу для проведення експертиз від 24 червня 2020 року, який був підписаний позивачем (а.с. 14). Згідно Акту № 100 експертизи лічильника від 07 липня 2020 року встановлено: що заводська пломба та повірочний тавр в цілісності; місце розташування пломби відповідає вимогам ЄД на лічильнику; наявні механічні пошкодження золотникової пари вимірювального механізму, що призвело до зупинки вимірювального механізму, наявні сліди речовини невідомого походження на золотниковій парі, не працює вимірювальний механізм; конструктивні елементи вихідного патрубка ЗВТ в цілісності; сторонні предмети всередині ЗВТ відсутні; механічні пошкодження вимірювального механізму, корпус герметичний. Покази лічильника газу після повірки: 16468,80 куб.м. За висновками комісії підтверджено несанкціоноване втручання в роботу лічильника прихованим способом (наявні фото та відео фіксація експертизи) ПЛГ непридатний до експлуатації за пунктами 1.3; 1.6. Копію Акту позивач отримав, що підтверджуються його особистим підписом у вказаному Акті (а.с. 15) 26\~серпня 2020\~року \~комісією Нікопольської\~дільниці АТ\~«Дніпропетровськгаз» проведено\~засідання та\~за результатами\~розгляду Акту\~-\~розрахунок не\~облікованого (донарахованого)\~об`єму\~та обсягу\~природного газу\~і його\~вартості на\~підставі Акта\~про порушення\~№ 2416\~від 24\~червня 2020\~року,\~Акта експертизи\~№ 100\~від 07\~липня 2020\~року та\~проведено розрахунок\~об`єму\~та обсягу\~природного газу\~і його\~вартості завданих\~порушенням споживача\~за період\~з 24\~червня 2019\~року по\~23\~червня 2020\~року у\~розмірі 32226,87\~грн.,що було оформлено у вигляді протоколу № 1044 засідання комісії по розгляду актів про порушення Кодексу газорозподільних систем від 26 серпня 2020 року (а.с. 43). Також 26 серпня 2020 року Нікопольським відділенням ПАТ «Дніпропетровськгаз» складено акт-розрахунок не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та його вартості за період з 24 червня 2019 року по 23 червня 2020 року на суму 32226,87 грн. (а.с. 44-46). В тексті позовної заяви позивач зазначає, що вказаний акт було отримано ним 28 серпня 2020 року, що не заперечувалося представником відповідача у відзиві на позовну заяву та запереченнях на позов. Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, [PERSON] посилався, що ним чи членами його родини жодного втручання в роботу лічильника не відбувалося, Акт про порушення № 51 від 24 червня 2020 року зазначає лише про підозру у порушенні та всупереч вимог п. 6 глави 6 розділу 10 Кодексу ГРС не містить даних про вид, обставини і суть порушення. В той же час лише підозра на позаштатний режим роботи лічильника не може бути передумовою для проведення експертизи. Крім того, оскільки лічильник не мав будь-яких пошкоджень, то відсутні доказі несанкціонованого втручання в роботу лічильника з його вини. Відповідно до пункту 1 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за форою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу. Згідно пункту 2 глави 2 розділу XІ Кодексу ГРМ до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу), та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належить - використання газу побутовим споживачем (за відсутності лічильника) у випадках, коли споживачем протягом місяця з дати настання відповідних змін не було письмово повідомлено Оператора ГРМ про зміни, що стосуються збільшення опалюваної площі та збільшення кількості осіб, зареєстрованих на об`єкті побутового споживача. Відповідно до пункту 7 глави 3 розділу XІ Кодексу ГРМ у разі виявлення Оператором ГРМ факту використання природного газу споживачем у випадках, коли споживачем (за відсутності лічильника) протягом місяця з дати настання змін не було письмово повідомлено Оператора ГРМ про зміни, що стосуються збільшення опалюваної площі та збільшення кількості осіб, зареєстрованих на об`єкті побутового споживача, визначення об`єму спожитого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населення з урахування усіх газових приладів і пристроїв за період з дати, коли відбулись такі зміни, а в разі неможливості встановлення цієї дати - за останні 6 місяців. Положеннями глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ передбачено порядок та підстави складання акта про порушення, виявленого у споживача. Акт про порушення повинна розглядати комісія з розгляду актів про порушення оператора ГРМ, яка визначає його правомірність. Пунктом 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ також встановлено, що за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. Акт про порушення є службовим документом, що підтверджує факт порушення, носієм доказової інформації про виявлені представниками Оператора ГРМ порушення побутовими споживачами вимог законодавства. На підставі акта про порушення приймається відповідне рішення комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, що і є підставою для настання відповідних наслідків - нарахування фактичного об`єму спожитого (розподіленого/поставленого) природного газу по побутову споживачу за відповідний календарний місяць за граничними об`ємами споживання природного газу населення. Отже, за змістом положень вказаних норм, розпорядження своїм правом на захист є диспозитивною нормою цивільного законодавства, яке полягає у наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором. Тому, виходячи із наведеного, на момент звернення із тим чи іншим позовом, права та інтереси, на захист яких поданий позов, вже мають бути порушені особою, до якої пред`явлений позов, тобто, законодавець пов`язує факт звернення до суду із наявністю вже порушених прав та інтересів позивача. Метою ж позову є розгляд спору і захист вже порушених суб`єктивних прав або законних інтересів позивача. Відповідно до змісту статей 11, 15 Цивільного кодексу України (далі -ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в статті 16 ЦК України. Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини. Акт - розрахунок не облікованого (донарахованого об`єму та обсягу природного газу і його вартості складений Нікопольським відділенням АТ «Дніпропетровськгаз» складеного на підставі Акта про порушення № 2416 від 24 червня 2020 року, Акта є лише фіксацією проведення розрахунку об`єму та обсягу природного газу і його вартості, складеного на виконання вимог Кодексу ГРМ, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавство, як спосіб захисту прав. Зазначений акт може бути визнаний як доказ із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору, зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, проте як вбачається з матеріалів справи відповідач АТ «Дніпропетровськгаз», ані зустрічних в цій справі, а ні взагалі вимог про відшкодування матеріальних збитків до [PERSON] на даний час, не заявляв. Обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання вказаного позову не є належним та сам по собі не сприяє ефективному відновленню прав позивача. За таких обставин, у задоволенні позовних вимог [PERSON] до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Дніпропетровськгаз» про захист прав споживачів, слід відмовити. Обговорюючи питання розподілу судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України, з урахуванням того, що в задоволенні позовних вимог позивачу відмовлено, а позивач помилково сплатив судовий збір в сумі 840 грн. 80коп. (а.с. 1), між тим був звільнений від його сплати на підставі ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів», судові витрати по сплаті судового збору відносяться на рахунок держави. Помилково сплачений позивачем судовий збір може бути повернутий за окремою заявою.

Outcome: dismissed