Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-06 00:00:00

У квітні 2018 року позивач [PERSON] звернувся до Подільського районного суду м. Києва з позовом, в якому просив визнати результати прилюдних торгів недійсними, визнати недійсними протокол проведення електронних торгів, Звіт про оцінку ринкової вартості майна, Заяву на реалізацію арештованого майна та постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про те, що 09 лютого 2018 р. в приміщенні Подільського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві він ознайомився з матеріалами виконавчого провадження №49078293, з яких дізнався, що 12.01.18 р. на замовлення Подільського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві Державне підприємство «СЕТАМ» провело електронні торги, за наслідками яких було продано предмет іпотеки - однокімнатну квартиру [ADDRESS] , що належить [PERSON] , за наслідками яких було укладено правочин - протокол № 310938 проведення електронних торгів, який підписали заступник генерального директора ДП «СЕТАМ» [PERSON] та відповідач [PERSON] . Посилається на те, що [PERSON] як власника предмета іпотеки та боржників [PERSON] , а також кредитора [PERSON] не було поінформовано про проведення електронних торгів, про початкову вартість предмета для реалізації майна, про оцінку майна, його уцінку, нікому не було запропоновано внесення вхідної плати, не надано можливості викупити майно. Результати електронних торгів та складання Протоколу вважає незаконними та недійсними, аукціон таким, що проведено з порушенням процедури реалізації арештованого нерухомого майна - однокімнатної квартири [ADDRESS] . Вказував, що Протокол № 310938 проведення електронних торгів від 12.01.18 р., звіт № 05-17М28 про оцінку ринкової вартості однокімнатної квартири [ADDRESS] від 02.06.17р., заява на реалізацію арештованого майна від 11.09.17р., постанова про опис та арешт майна (коштів) боржника від 28.03.17 р. Подільського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві не відповідають вимогам Цивільного кодексу України, нормам Постанови КМУ від 22.12.97 № 1448 «Про затвердження Положення про порядок проведення аукціонів (публічних торгів) з реалізації заставленого майна, нормам інших законів та підзаконних актів, підписані не уповноваженими на те особами, а тому мають бути визнані судом недійсними. Посилався на те, що в Протоколі № 310938 від 12.01.18 зазначена ціна 543 000,00 грн., хоча відповідно до договору іпотеки сторони обумовили вартість квартири у розмірі 743727,65 грн.. Також вказував на те, що відповідачами не враховано, що заборгованість за кредитним договором вже раніше була стягнута з [PERSON] , а відтак підстав для звернення стягнення на предмет іпотеки не було. Зважаючи на зазначені обставини, звернувся до суду з даним позовом, в якому просив визнати недійсними правочини - електронні торги (аукціон) від 12.01.18 р. з реалізації арештованого нерухомого майна - однокімнатної квартири [ADDRESS] , Протокол № 310938 проведення електронних торгів від 12.01.18р., Звіт № 05-17М28 про оцінку ринкової вартості однокімнатної квартири [ADDRESS] від 02.06.17р., Заяву на реалізацію арештованого майна від 11.09.17р., Постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника від 28.03.17. В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали в повному обсязі з підстав, заявлених у позовній заяві. Пояснили суду, що боржником за договором кредиту був [PERSON] , однак про проведення прилюдних торгів він дізнався лише від [PERSON] , який став власником предмета іпотеки, належного [PERSON] . Результати прилюдних торгів та правочин, на підставі якого право власності на квартиру [ADDRESS] перейшло до [PERSON] , а також усі документи, які оформлялися для проведення торгів, вважають незаконними та такими, що складені з порушення встановленої законом процедури. Посилались на те, що квартира продана за ціною, нижчою від її реальної вартості, а відтак прилюдні торги були проведені незаконно, та як наслідок, мають бути визнані недійсними. Представник відповідача Державного підприємства «Сетам» у судове засідання не з`явився. До суду подав відзив на позовну заяву, в якому висловився проти задоволення позову. У відзиві посилався на те, що згідно із Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 року, Державне підприємство «Сетам» є організатором електронних торгів, належить до сфери управління Міністерства юстиції України та уповноважене відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та введення електронних торгів. Вказував, що продаж квартири [ADDRESS] здійснювався на прилюдних торгах, які двічі 17.10.2017 та 01.12.2017 не відбулися. Врешті, 12.01.2018 ДП "СЕТАМ" були проведені електронні торги та відповідно до Протоколу №310938 проведення електронних торгів з реалізації лота №254879 були визнані такими, що відбулися. Переможцем став учасник №7 - [PERSON] . Представник відповідача ДП «Сетам» також вказував на те, що у організатора торгів згідно Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 року, не виникало обов`язку повідомляти про проведення торгів [PERSON] , а відтак його претензії до ДП «Сетам» вважали необґрунтованими, а позовні вимоги безпідставними. Представник відповідача - Подільського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва ГТУЮ у м. Києві у судове засідання не з`явився. Про розгляд справи повідомлявся у встановленому законом порядку. Відзив на позовну заяву від відповідача не надходив. Матеріали виконавчого провадження в матеріалах справи відсутності. Відповідне клопотання про витребування матеріалів виконавчого провадження заявлялося [PERSON] у судовому засіданні 7 травня 2019 року, однак у його задоволенні судом було відмовлено у зв`язку з запереченнями [PERSON] та представника ПАТ «Родовід-Банк», які звертали увагу суду на те, що дане клопотання не було заявлене позивачем під час підготовчого судового засідання. Тоді як у підготовче судове засіданні сторони збиралися чотири рази, однак [PERSON] затягував розгляд справи, подавав клопотання про відкладення підготовчого судового засідання та залучення нового представника. Представник відповідача ПП «ТА-Експерт-Сервіс» у судове засідання не з`явився. У судові засідання, які призначалися по справі, подавав клопотання про відкладення розгляду справи з різних підстав. 7 травня 2019 року суд визнав за можливе розгляд справи за відсутності представника ПП «ТА-Експерт-Сервіс». Відповідач [PERSON] у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову, надав відзив на позовну заяву, в якому підтримав заперечення відповідача Державного підприємства «Сетам». У судовому засіданні посилався на те, що доводи позивача щодо неповідомлення [PERSON] про проведення торгів з реалізації її квартири є надуманими, оскільки особисто [PERSON] телефонував [PERSON] та повідомляв, що буде приймати участь у торгах та має намір придбати її квартиру. Посилався також на те, що квартира пропонувалася до продажу на торгах за ринковою вартістю, яка відповідає реальній вартості майна. Представник третьої особи ПАТ «Родовід Банк» у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позову, посилаючись на його безпідставність. Вказував на те, що позивача [PERSON] жоден з відповідачів не повинен був повідомляти про проведення прилюдних торгів, оскільки він не був власником предмету іпотеки. В свою чергу, [PERSON] повідомлялася про проведення торгів та вартість квартири, за якою вона виставляється на торги, про що ДП «Сетам» надав суду докази. Також представник третьої особи ПАТ «Родовід Банк» у судовому засіданні посилався на те, що доводи позовної заяви про заниження вартості квартири є надуманими, оскільки доказів про іншу вартість квартири позивач не надав. В тому числі зазначив, що позивач взагалі не наділений правом оскаржувати результати прилюдних торгів, оскільки не був їх учасником, тоді як [PERSON] не уповноважувала [PERSON] оскаржувати результати прилюдних торгів. Також представник банку вказував на те, що [PERSON] пропустив строк звернення до суду з позовом про оскарження результатів прилюдних торгів. Треті особи по справі - [PERSON] та [PERSON] (учасників торгів) у судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися у встановленому законом порядку. Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку про відмову у задоволенні позову у зв`язку з наступним. В судовому засіданні встановлено, що 01.08.2008 між Відкритим акціонерним товариством «Родовід банк», в подальшому найменування змінилося у відповідності до вимог Закону України «Про акціонерні товариства» на Публічне акціонерне товариство «Родовід банк», та [PERSON] було укладено договір про іпотечний кредит №77.2/СЖ-188.08.1 Відповідно до п. 1.1 Кредитного договору Банк надав [PERSON] грошові кошти у розмірі 400 000 гривень 00 копійок строком до 01.08.2013 включно. З метою забезпечення виконання в повному обсязі зобов`язань [PERSON] перед Банком за Кредитним договором, 01.08.2008 року між Банком та [PERSON] було укладено іпотечний договір, згідно умов якого [PERSON] передала в іпотеку Банку належну їй на праві власності квартиру [ADDRESS] . 14 лютого 2014 року Подільським районним судом м. Києва було ухвалене заочне рішення у справі №758/9287/13-ц за позовом ПАТ «Родовід банк» до [PERSON] про звернення стягнення на предмет іпотеки, яким у задоволенні позову АТ «РОДОВІД БАНК» було відмовлено. 3 липня 2014 року рішенням Апеляційного суду м. Києва позовні вимоги АТ «РОДОВІД БАНК» було задоволено та в рахунок погашення заборгованості, яка утворилася у [PERSON] за кредитним договором №77.2/СЖ-188.08.1 від 01 серпня 2008 року в сумі 674366,92 грн. було звернуто стягнення на належну на праві власності [PERSON] квартиру [ADDRESS] шляхом продажу квартири на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з початковою ціною продажу предмета іпотеки, встановленої на підставі оцінки, проведеної відповідно до законодавства про оцінку майна і майнових прав та професійну оціночну діяльність, але не нижчою за 90 відсотків вартості предмета іпотеки, визначеної шляхом його оцінки. У рахунок відшкодування витрат на оплату суми судового збору, стягнуто з [PERSON] на користь Публічного акціонерного товариства «Родовід Банк» 3441,00 грн. 10 грудня 2014 року Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних та кримінальних справ касаційну скаргу [PERSON] було відхилено, рішення Апеляційного суду м. Києва від 03.07.2014 року було залишено без змін. Як вбачається з матеріалів справи, 8 травня 2015 року Подільським районним судом м. Києва у справі №758/9287/13-ц було видано виконавчий лист на виконання рішення суду про звернення стягнення на належну на праві власності квартиру [PERSON] . 22 червня 2015 року АТ «РОДОВІД БАНК» подало заяву про відкриття виконавчого провадження з примусового виконання виконавчого листа №758/9287/13-ц, виданого Подільським районним судом м. Києва від 08.05.2015 року (т. 1, а.с.54). 27 жовтня 2015 року постановою Відділу державної виконавчої служби Подільського районного управління юстиції у місті Києві було відкрите виконавче провадження №49078293 з примусового виконання виконавчого листа №758/9287/13-ц та винесено постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження (т.1, а.с.55). 28 березня 2017 року Подільським районним відділом державної виконавчої служби мста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, описано та накладено арешт на майно: квартиру [ADDRESS] (а.с.56). Як вбачається з копії постанови про опис та арешт майна боржника (т.1, а.с. 56), майновий поручитель [PERSON] була присутня під час здійснення даної виконавчої дії, про що свідчить її підпис. 12 квітня 2017 року представник АТ «РОДОВІД БАНК» звернувся до Подільського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві із заявою №13-11-6.6/2880 про призначення експерта для визначення вартості описаної квартири із залученням суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання (т. 1, а.с.57-59). 17 травня 2017 року постановою Подільського районного відділу державної виконавчої служби мста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві було призначено суб`єкта оціночної діяльності - Приватне підприємство «ТА-Експерт-Сервіс» (т. 1, а.с.60-61). Приватним підприємством «ТА-Експерт-Сервіс» на виконання постанови від 17 травня 2017 року надано Висновок про оцінку ринкової вартості однокімнатної квартири [ADDRESS] з рекомендованою ринвою вартістю у сумі 633 391, 00 грн. без ПДВ (т.1, а.с.62). 17.10.2017 Київської філією ДП «СЕТАМ» проведено електронні торги з реалізації предмета іпотеки, що підтверджується протоколом №290933 від 17.10.2017 року про проведення електронних торгів, відповідно до якого торги не відбулися (т.1. а.с.63). 01.12.2017 Київської філією ДП «СЕТАМ» проведено електронні торги з реалізації предмета іпотеки, що підтверджується протоколом №300570 від 01.12.2017 року про проведення електронних торгів, відповідно до якого торги не відбулися (т.2, а.с.64). Згідно протоколу №310938 від 12.01.2018 року про проведення електронних торгів, торги, проведені Київської філією ДП «СЕТАМ з реалізації предмета іпотеки однокімнатної квартири [ADDRESS] , є такими, що відбулися (т.1. а.с.65-66). З матеріалів справи вбачається, що листами №9201/18-18-17 від 15.09.2017, №10868/18-18-17 від 02.11.2017 року, №12199/18-18-17 від 14.12.2017 ДП «СЕТАМ» повідомляло про проведення торгів та початкову ціну продажу майна Подільський РВ ДВС Головного територіального управління юстиції у місті Києві, АТ «РОДОВІД БАНК» та [PERSON] (т.1, а.с.67, 68, 69). 22.02.2018 Подільським РВ ДВС ГТУЮ в м.Києві складено Акт про реалізацію предмета іпотеки у рахунок погашення заборгованості [PERSON] за кредитним договором від 01.08.2008 року, згідно якого переможцем торгів визнано [PERSON] , який придбав квартиру за ціною 543 000,00 грн. (т.1, а.с. 70-71). Посилаючись на порушення процедури проведення торгів, [PERSON] звернувся до суду з даним позовом. Спірні правовідносини регулюються нормами ЦК України, Законом України «Про виконавче провадження», Законом України "Про іпотеку", Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/58. Надаючи оцінку доводам сторін, суд виходить з наступного. Згідно з п. 8 розділу 10 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/58, акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. Як вбачається із п. 9 розділу 10 Порядку реалізації арештованого майна, у разі придбання рухомого майна Акт про проведені електронні торги є підставою для отримання майна у зберігача. Зазначений акт підтверджує виникнення права власності у особи, що придбала рухоме майно. Згідно з приписами ч. і ст. 41 Закону України "Про іпотеку" реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього Закону. Відповідно до частини 4 статті 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю- продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Ураховуючи те, що відчуження майна з електронних торгів належить до договорів купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами 1-3 та частинами 5, 6 статті 203 Цивільного кодексу України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину Цивільного кодексу України та іншим актам цивільного законодавства (частина 1 статті 215 цього Кодексу). Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Приписами Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5, передбачені певні правила проведення торгів, а саме: правила, які визначають процедуру підготовки до проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувану та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна (розділ 3); правила, які регулюють сам порядок проведення торгів (розділ 5); правила, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розділ 7). За змістом п. 2 Розділу VII Порядку реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України "Про іпотеку". У позовній заяві позивач обґрунтовував порушення порядку проведення електронних торгів тим, що його не було належним чином повідомлено про їх проведення. Відповідно до ст. 43 Закону України "Про іпотеку" організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку прилюдних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, а у разі проведення електронних торгів - також на веб-сайті проведення електронних торгів, повідомлення про проведення таких торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію. Організатор прилюдних торгів забезпечує будь-якій зацікавленій особі доступ до інформації про умови проведення прилюдних торгів та про предмет іпотеки, що підлягає продажу. Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, приватного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну продажу майна. Таку ж правову позицію висловив і Верховний Суд від 10.05.2018 року у справі №925/529/17. На виконання вимог зазначених норм, ДП «СЕТАМ» як організатор торгів повідомляв [PERSON] про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну продажу майна, що узгоджується з вимогами ст. 43 Закону України "Про іпотеку" (т.1, а.с.67, 68, 69). Також було розміщене оголошення в газеті (т.1, а.с.125, 127, 130). За наявності інформації про заплановані торги, [PERSON] мала можливість викупити майно, що відповідно до п.9 ч.1 ст. 39 Закону України «Про виконавче провадження» було б підставою для закінчення виконавчого провадження у зв`язку з фактичним виконанням. В свою чергу, [PERSON] на повідомлення ДП «Сетам» не відреагувала, що мало наслідком проведення реалізації майна. При цьому, позивач по справі - [PERSON] та третя особа - [PERSON] не є сторонами виконавчого провадження, та відповідно до Закону України "Про іпотеку" у організатора електронних торгів не виник обов`язок щодо їх повідомлення про введення електронних торгів з продажу предмета іпотеки. Іншою підставою, наведеною позивачем, як підстава для визнання прилюдних торгів недійсними, є непогодження з вартістю майна, за яку було продано квартиру з прилюдних торгів. В цьому контексті слід зазначити, що відповідно до п.2 Розділу 2 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5, ДП «Сетам» як організатор торгів вніс інформацію про арештоване майно (сформував лот) за заявкою Подільського РВ ДВС ГТУЮ у м.Києві. Отже, ДП «Сетам» розмістив інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. При цьому жодним нормативно-правовим актом України не передбачено обов`язку організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна. В свою чергу, державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі оцінку майна, на яке звернуто стягнення). Згідно ч. 3 ст. 77 ЦПК України сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Посилаючись на те, що майно було продане за заниженою вартістю, позивач не надав суду доказів про те, що ринкова вартість майна на момент його оцінки була більшою. В свою чергу, встановлено, що у зв`язку з тим, що перші та другі торги були визнані такими, що не відбулися, на підставі ч. 2 ст. 49 Закону України «Про іпотеку» на других прилюдних торгах початкова ціна була встановлена на рівні 80%, на третіх прилюдних торгах - на рівні 70% початкової вартості. При цьому, в п. 1 розділу XI Порядку міститься перелік умов, згідно з якими прилюдні торги вважаються такими, що не відбулись, зокрема, у разі: відсутності учасників електронних торгів; несплати всіма учасниками, що надали цінові пропозиції й поетапно були визначені переможцями електронних торгів, належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 розділу X цього Порядку; ненадходження від жодного учасника цінової пропозиції. На момент проведення третіх прилюдних торгів початкова ціна для реалізації була запропонована на рівні 443 373,70 грн., в свою чергу відповідач [PERSON] запропонував 543 000,00, а відтак став переможцем торгів. Поряд з вимогами про визнання недійсними електронних торгів та оцінки майна, які позивач заявляє до ДП «СЕТАМ» та ПП «ТА-Експерт-Сервіс», позивач заявляє вимоги до Подільського РВ ДВС м.Києва ГТУЮ у м.Києві. В той же час, позивач у судовому засіданні не конкретизував, з якими саме діями державного виконавця він не погоджується. Заявлені вимоги про визнання недійсними Заявки на реалізацію арештованого майна та постанови про опис та арешт майна боржника не стосуються процедури проведення електронних торгів. Допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень порушення щодо визначення вартості чи оцінки (уцінки) майна до призначення прилюдних торгів підлягають оскарженню в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження». Таким чином, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Крім того, у правовому висновку Верховного Суду України у постанові від 18.11.2015 у справі № 6-1884цс15, зазначено, що головна умова, яка повинна бути встановлена судами, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а саме тому окрім порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. В той же час, встановлено, що [PERSON] не є стороною виконавчого провадження за судовим рішенням про звернення стягнення на предмет іпотеки. Власник майна [PERSON] з самостійним позовом про оскарження результатів прилюдних торгів не зверталася. Позивач [PERSON] не надав суду доказів про те, що мало місце таке порушення його прав і законних інтересів під час прилюдних торгів, що способом захисту його прав є визнання прилюдних торгів недійсними. Зважаючи на викладені обставини, підстав для задоволення позову не вбачається. В той же час, відповідно до ч. 9 ст. 158 ЦПК України у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову, суд у відповідному рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. Відповідно до ч. 9 ст. 158 ЦПК України, заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 07.05.2018 року, якою було накладено арешт на квартиру [ADDRESS] , необхідно скасувати у зв`язку з відмовою у позові в повному обсязі. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати необхідно покласти на рахунок держави, оскільки позивач був звільнений від сплати судового збору при подачі позову.

Outcome: dismissed