Jurisdiction: civil
Date: 2014-04-23 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд з цим позовом, вказує, що він, [PERSON], [PERSON], [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житлове приміщення від 09.09.1994 року №4379/923 є власниками квартири [ADDRESS], розташованої у будинку ККП «Господар». 18.10.2012 року о 11 год.00хв. внаслідок поганого технічного стану покрівлі будинку, а також засмічення водостоку на якому була відсутня огороджувальна решітка, їх квартира [ADDRESS] була залита дощовою водою, яка потрапила з даху житлового будинку. Внаслідок залиття в коридорі квартири повністю замокли стіни, шпалери відклеїлись, появилась пліснява. Кухонна та коридорна меблі, які виготовлені з ДВП пошкоджені. Підлога на кухні - лінолеум підлягає заміні. Стеля кухні, коридору, залу та частково стіни підлягають капітальному ремонту. Крім того, в результаті короткого замикання розетки, вимикачі, електропроводка підлягають заміні. 18.10.2012 року на його прохання КПК «Господар» було складено акт технічного стану покрівлі, водостічної труби та його квартири. Однак до цього часу питання відшкодування завданих збитків відповідачем не вирішено. Згідно висновку від 09.12.2013 року про оцінку вартості збитків завданих внаслідок затоплення, ринкова вартість прямих збитків нанесених квартирі внаслідок затоплення склала 9 690грн.00коп. Збитками в силу ст.22 ЦК України - втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Згідно ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно ст.1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно ст.190 ЖК України, підприємства, установи, організації, а також громадяни, які заподіяли шкоду жилим будинкам, жилим приміщенням, інженерному обладнанню, об'єктам благоустрою і зеленим насадженням на прилеглих до будинків ділянках, зобов'язані відшкодувати заподіяну шкоду. Відповідно ст.21 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», виконавець зобов'язаний: здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг тощо. Крім того, йому була завдана моральна шкода, яка виражається в нанесені моральних страждань, у зв'язку з пошкодженням квартири через її залиття, порушенням нормальних умов життя, витрачання часу на звернення за захистом своїх прав по факту залиття квартири до суду, яку він оцінює у сумі 5 000грн.. П.3ч.2 ст.23 ЦК України,передбачено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Згідно ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно п.п.8,9 ч.2 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, де способом захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Позивач просить стягнути з комунально-колективного підприємства "Господар" на його користь завдану матеріальну шкоду у сумі 9 690грн.00коп. та 5000грн. за моральну шкоду. Стягнути з комунально-колективного підприємства "Господар" на його користь витрати, понесені на проведення оцінки майна у сумі 800грн.00коп. та судові витрати по справі. В судовому засіданні [PERSON] його представник [PERSON] позов підтримали. Суду показали, що [PERSON] проживає [ADDRESS]. [PERSON] разом з [PERSON], [PERSON], [PERSON] є власником цієї квартири. Його квартира знаходиться на балансі відповідача. Вказують, що 18.10.2012 року о 11 год.00хв. внаслідок поганого технічного стану покрівлі будинку та засмічення водостоку через відсутність решітки його квартиру було залито дощовою водою. Через залиття квартири в коридорі квартири замокли стіни, відклеїлись шпалери, появилась пліснява. Пошкодилась мебель та підлога, пошкодилась проводка та електровимикачі. Цього ж дня відповідачем було складено відповідний акт. Як зазначає позивач на його неодноразові звернення до директора КПК «Господар» Середюка С.М. з проханням усунути завдані йому збитки або відшкодувати матеріальну шкоду було відмовлено. Він змушений звертатись до суду з цим позовом, оскільки він в грудні 2013 року звернувся в ТзОВ Інформаційно-консалтингової фірми «Реноме» з заявою про оцінку вартості заподіяних збитків у його квартирі, за що сплатив 800 грн., квитанція якої знаходиться в матеріалах справи. Ця фірма провела оцінку та встановила, що загальні збитки затоплення квартири становлять 9 690грн.00коп., які він просить стягнути з відповідача на свою користь. Окрім того, він просить стягнути з відповідача на свою користь 5000грн. моральної шкоди, яка йому була завдана відповідачем, у зв'язку з пошкодженням відповідачем його майна та судові витрати. При цьому позивач зазначив, що в своїй квартирі він провів ремонт. Треті особи на стороні позивача: [PERSON], [PERSON], [PERSON] подали заяви в яких просять справу розглядати в їх відсутності. Позов підтримують. Представник комунально-колективного підприємства "Господар" позов заперечив. Суду пояснив, що позивач не надав суду переконливих доказів про те, що саме на таку суму 9 690грн.00коп. йому була завдана матеріальна шкода, а висновки оцінки ТзОВ Інформаційно-консалтингової фірми «Реноме» судом не можуть бути взяті до уваги, оскільки це не експертиза, а оцінка майна. Позивач відмовився провести повноцінну судову будівельно-технічну експертизу без якої не можливо встановити реальну оцінку пошкодженого майна. У зв'язку з чим заперечує позов і про стягнення з ККП "Господар" моральної шкоди та судових витрат. Заперечує призначення експертизи за відсутністю коштів. В судовому засіданні позивач та його представник, як і представник відповідача заперечили своє право на проведення судової будівельно-технічної експертизи відповідно до ч.4 ст.10 ЦПК України. Суд, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, заслухавши вимоги позивача, заперечення відповідача, вважає що вимоги позивача є безпідставними, а заперечення відповідача такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав. Встановлено, що [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житлове приміщення від 09.09.1994 року №4379/923 є власниками квартири [ADDRESS], розташованої у будинку ККП «Господар». 18.10.2012 року в 11 год.00хв. внаслідок засмічення водостоку на якому була відсутня огороджувальна решітка, квартира [ADDRESS] була залита дощовою водою, яка потрапила з даху житлового будинку. В коридорі квартири, як видно з фототаблиць замокли стіни, потолок, шпалери відклеїлись. На кухні та в коридорі від затоплення піднявся лінолеум. Після ліквідації причини забиття водостічної труби, працівниками КПП «Господар» було встановлено захисну металеву решітку на водостічній трубі. 18.10.2012 року на прохання позивача КПК «Господар» було складено відповідний акт обстеження технічного стану покрівлі, водостічної труби, приміщень квартири [ADDRESS]. З якого вбачається, що після сильного дощу та значного рівня води навколо воронки та засмічення водостічної труби на покрівлі будинку через що вода потрапила в квартиру, замокли стіни в коридорі, меблі, лінолеум, стеля на кухні та кухонна стінка. 18.10.2012 року протікання усунено(а.с.33,68). Як видно з звіту про оцінку вартості прямих збитків, завданих внаслідок затоплення квартири позивача, проведеного ТзОВ Інформаційно-консалтингової фірми «Реноме» 09.12.2013 року оцінювачем [PERSON] встановлено збитки в розмірі 9 690 грн.00коп. (а.с.9-62). Суд не приймає до уваги звіт про оцінку вартості прямих збитків, завданих внаслідок затоплення квартири позивача, проведеного ТзОВ Інформаційно-консалтингової фірми «Реноме» 09.12.2013 року оцінювачем [PERSON], оскільки він фактично є оцінювач майна, як і ТзОВ Інформаційно-консалтингової фірми «Реноме» - не є експертами, вони не мають будь-якої ліцензії на проведення будівельно-технічної експертизи. Більше того, оцінка майна оцінювачем проведена без участі відповідача і без будь-яких офіційних документів, актів обстеження пошкодженого майна. А позивач признався в суді, що він провів в своїй квартирі ремонт. Тому позов з цих підстав не може бути задоволено, як про стягнення матеріальних, так і моральних збитків. Судом відповідно до ч. 4 ст. 10 ЦПК України було роз'яснено позивачу [PERSON], його представнику [PERSON], представнику відповідача [PERSON] їх право на проведення судової будівельно-технічної експертизи для визначення розміру заподіяних збитків в результаті пошкодження майна в квартирі [ADDRESS], однак вони від проведення судової будівельно-технічної експертизи відмовились. Згідно до вимог ч. 4 ст.10 ЦПК України сторонам по справі роз'яснювались їх права і обов'язки по наданню належних і допустимих доказів, а також щодо призначення судової експертизи з питань визначення дійсної ринкової вартості заподіяних збитків та матеріальних витрат, необхідних для ремонту квартири. Проте, клопотань про призначення експертизи від позивача чи відповідача суду не надійшло, а інших доказів позивач не надав про вартість матеріальних витрат на ремонт квартири та його необхідність між собою не узгодили. Доказування ж, в силу приписів ч. 4 ст. 60 ЦПК, не може ґрунтуватись на припущеннях. Відповідно п.п.8,9 ч.2 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, де способом захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Відповідно ч. 1 ст. 179 ЦПК України предметом доказування під час судового розгляду є факти, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для вирішення справи (причини пропуску строку позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення; ч.2 ст.179 ЦПК України для встановлення у судовому засіданні фактів, зазначених у частині першій цієї статті, досліджуються показання свідків та письмовими доказами. Згідно ч.1 ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Ч.2 ст.60 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Отже, позивачем та представником позивача не надано суду достатні та належні докази в обґрунтування позову, які б спростували доводи відповідача. Таким чином в задоволенні позову слід відмовити з вищенаведених підстав. На підставі ст.ст.16,22,1166,1167,1192 ЦК України,

Outcome: dismissed