Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-22 00:00:00

У листопаді 2019 року позивач [PERSON] звернулася до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до відповідачів державного реєстратора комунального підприємства "Реєстраційне бюро" Гаращенка В.В., АТ "Укрсоцбанк" про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва прийнято до розгляду позовну заяву [PERSON] та відкрито загальне позовне провадження у справі. 20 грудня 2019 року представником АТ "Альфа-Банк", подано до суду клопотання про зустрічне забезпечення. У цьому клопотанні представник АТ "Альфа-Банк" зазначив, що цей банк є правонаступником АТ "Укрсоцбанк". Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 29 листопада 2019 року у справі вжито захід забезпечення позову у виді накладення арешту на квартиру [ADDRESS] , що належала на праві власності АТ "Укрсоцбанк". Представник АТ "Альфа-Банк" просив суд застосувати зустрічне забезпечення шляхом зобов`язання позивача [PERSON] внести на депозитний рахунок Оболонського районного суду м. Києва грошові кошти у розмірі 120000,00 грн. Клопотання представника АТ "Альфа-Банк" обґрунтоване тим, що внаслідок накладення арешту на спірну квартиру банк, який є її власником, несе збитки у зв`язку з неможливістю виконувати укладений договір про передачу цього нерухомого майна в оренду, а саме - передати квартиру орендареві за актом приймання-передачі. Відповідно до норми ч. 6 ст. 154 ЦПК України сторони в судове засідання не викликались. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києві від 29 листопада 2019 року було частково задоволено заяву представника позивача [PERSON] про забезпечення позову та вжито захід забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру [ADDRESS] , що належить на праві власності АТ "Укрсоцбанк". Забезпечуючи позов, суд виходив з того, що [PERSON] оскаржує підстави набуття АТ "Укрсоцбанк" права власності на квартиру [ADDRESS] . З огляду на те, що АТ "Укрсоцбанк" було власником спірного нерухомого майна, а відтак у будь-який час могло вчинити дії, спрямовані на відчуження на користь третіх осіб квартири [ADDRESS] , з метою усунення ускладнення або неможливості виконання рішення, Оболонським районним судом м. Києва вжито заходу забезпечення позову у виді накладення арешту на цю квартиру. При цьому суд відмовив у задоволенні заяви [PERSON] про забезпечення позову в частині заборони будь-яким особам виселяти позивача з квартири [ADDRESS] , позаяк указаний захід забезпечення позову не співвідноситься з заявленими позивачем вимогами. Згідно з ч. 1 ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Враховуючи наведене правило процесуальної норми, суд має право, втім він не зобов`язаний вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача (такий висновок суду відповідає правовій позиції, висловленій Верховним Судом у постанові від 25 січня 2019 року у справі №796/165/18). Випадки обов`язкового застосування зустрічного забезпечення встановлені ч. 3 ст. 154 ЦПК України, відповідно до якої суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові. Проте жодна з обставин, перелічених у ч. 3 ст. 154 ЦПК України, для обов`язкового застосування зустрічного забезпечення судом не встановлена. Клопотання АТ "Альфа-Банк" про зустрічне забезпечення мотивоване тим, що 01 жовтня 2019 року між АТ "Укрсоцбанк" (орендодавець) та ТОВ "Дата Майнінг Груп" (орендар) укладено договір оренди б/н, за умовами якого АТ "Укрсоцбанк" передало в оренду ТОВ "Дата Майнінг Груп" квартиру [ADDRESS] , що належала АТ "Укрсоцбанк" на праві власності. Строк дії договору оренди - до 01 жовтня 2020 року, орендна плата - 10000,00 грн на місяць. Однак АТ "Укрсоцбанк" не може виконати укладений договір, а саме - передати квартиру орендареві за актом приймання-передачі. Арешт майна (накладення арешту на майно) як спосіб забезпечення позову полягає в забороні розпоряджатися ним до вступу рішення в законну силу або до зняття такої заборони. Правомочність розпорядження означає юридично забезпечену можливість визначення і вирішення юридичної долі майна шляхом зміни його належності, стану або призначення (відчуження за договором, передача у спадщину, знищення, переробка тощо). Отже, застосовуючи ухвалою від 29 листопада 2019 року вид забезпечення позову у виді накладення арешту на квартиру [ADDRESS] , суд обмежив власника цього майна у праві розпоряджатись ним (зокрема, відчужити на його користь третіх осіб), проте не обмежував його у праві користування та володіння ним, у тому числі у праві передачі права користування квартирою третім особам. Таким чином, накладення арешту на квартиру [ADDRESS] не позбавляє її власника передати це нерухоме майно в оренду. Крім цього, суд звертає увагу на те, що п. 2.2 договору оренди б/н, укладеного АТ "Укрсоцбанк" та ТОВ "Дата Майнінг Груп", передбачено, що передача квартири [ADDRESS] в оренду здійснюється у день укладення цього договору, тобто 01 жовтня 2019 року. Арешт на квартиру [ADDRESS] було накладено судом лише 29 листопада 2019 року, що жодним чином не унеможливило належне виконання АТ "Укрсоцбанк" зобов`язань за договором оренди від 01 жовтня 2019 року б/н в частині передачі предмета оренди у день укладення цього договору. Наведені обставини свідчать про безпідставність клопотання про зустрічне забезпечення. Також суд зауважує, що АТ "Альфа-Банк" не долучило до клопотання про зустрічне забезпечення доказів, що воно є правонаступником АТ "Укрсоцбанк". Зважаючи на наведені обстаивни, суд дійшов висновку про необхідність відмовити представнику АТ "Альфа-Банк" у задоволенні поданого ним клопотання про зустрічне забезпечення.

Outcome: dismissed