Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-21 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до Фортечного відділу державної виконавчої служби міста Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), третя особа [PERSON] в інтересах якої діє [PERSON] , АТ КБ «Приват Банк» про зняття арешту з-майна. В обгрунтування позову зазначила, що [INFO] помер її батько [PERSON] , після якого відкрилась спадщина. Іншою спадкоємницею є [PERSON] , яка також є донькою померлого [PERSON] . Спадкова справа відкрита у приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Панчишиної С.С.. На даний час нотаріус не має можливості видати Свідоцтво про право на спадщину на підставі того, що накладено арешт на нерухоме майно [PERSON] постановою державного виконавця Фортечного відділу державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Чернецькою Ольгою Анатоліївною від 24,01.2018 року по виконавчому провадженню ВП № 55239243 по якому її померлий батько був боржником. Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек. Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 201648273 від 25.02.2020 року, в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно наявні відомості про обтяження №24516565 на все нерухоме майно померлого. Державний виконавець Фортечного відділу державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Чернецька Ольга Анатоліївна після отримання від іншої спадкоємиці свідоцтва про смерть боржника [PERSON] винесла Постанову про закінчення виконавчого провадження ВП 55239243 від 11.03.2019 року, якою постановила закінчити виконавче провадження з примусового виконання Наказу № 904/2040/16 виданого 30.05.2016 року Господарським судом Дніпропетровської області про стягнення з фізичної особи - підприємця [PERSON] на користь ПАТ КБ «Приватбанк» 25170.08 грн. заборгованості по процентам за користування кредитом, 44045,64 грн. пені, 5607,60 грн., заборгованості по комісії за користування кредитом, 1378,00 грн.. судового збору, а всього 76 201,32 грн.. З метою зняття арешту з майна померлого [PERSON] , позивачем, 14.08.2019 року була подана відповідна заява до начальника Фортечного відділу державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції. 30.08.2019 року на поштову адресу позивача надійшла відповідь Фортечного відділу державної виконавчої служби, де їй було відмовлено у знятті арешту з майна, на підставі того, що згідно ч.І ст.59 Закону України "Про виконавче провадження", особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй. а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про зняття з нього арешту. Зважаючи на це, для вирішення питання по безпідставному перешкоджанню позивачем розпорядженню нерухомим майном, звернувся до суду з даним позовом. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда 02 вересня 2020 року суддею Варакіною Н.Б. відкрито спрощене позовне провадження та призначено справу до судового розгляду. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда 22 жовтня 2020 року суддею Варакіною Н.Б. залучено до участі в якості третьої особи на стороні відповідача АТ КБ «ПриватБанк». Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда 18 березня 2021 року суддею Варакіною Н.Б. замінено відповідача на АТ КБ «ПриватБанк». Представник позивача в судове засідання не з`явилась, до суду надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилась, до суду надала заяву про розгляд справи без її участі, проти позовних вимог не заперечує. Представник третьої особи Фортечний відділ державної виконавчої служби міста Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) в судове засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд справи без його участі. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] (а.с. 9). Після смерті останнього відкрилась спадщина, спадкоємцями якої є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 10,12). Спадкова справа була відкрита приватним нотаріусом Кропнвницького міського нотаріального округу Панчишиною С.С, про що свідчить витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 54679008 від 08.01.2019 (а.с. 18). Нотаріус не мав можливості видати Свідоцтво про право на спадщину на підставі того, що накладено арешт на нерухоме майно [PERSON] , постановою державного виконавця Фортечного відділу державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Чернецькою Ольгою Анатоліївною від 24.01.2018 року по виконавчому провадженню ВП № 55239243 по якому померлий був боржником (а.с. 19). Як вбачається з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 201648273 від 25.02.2020 року, в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно наявні відомості про обтяження №24516565 на все нерухоме майно померлого (а.с. 21). Державним виконавцем Фортечного відділу державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Чернецькою Ольгою Анатоліївною після отримання від іншої спадкоємиці свідоцтва про смерть боржника [PERSON] була винесена Постанова про закінчення виконавчого провадження ВП 55239243 від 11.03.2019 року, якою постановила виконавче провадження з примусового виконання Наказу № 904/2040/16 виданого 30.05.2016 року Господарським судом Дніпропетровської області про стягнення з фізичної особи - підприємця [PERSON] на користь ПАТ КБ «Приватбанк» 25170.08 грн. заборгованості по процентам за користування кредитом, 44045,64 грн. пені, 5607,60 грн. заборгованості по комісії за користування кредитом, 1378,00 грн.. судового збору, а всього 76 201,32 грн. (а.с. 22-23). З метою зняття арешту з майна померлого [PERSON] , позивачем, 14.08.2019 року була подана скарга до начальника Фортечного відділу державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції (а.с. 24-26). Згідно відповіді Фортечного відділу державної виконавчої служби від 30.08.2019 року, було відмовлено позивачу у знятті арешту з майна, в даному листі зазначалось, що згідно ч.І ст.59 Закону України "Про виконавче провадження", особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй. а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про зняття з нього арешту (а.с.27-29). Позивач вжив всіх необхідних заходів для досудового врегулювання спору, однак змушений звернутись до суду для зняття арешту. Статтею 41 Конституції України передбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно з ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна. Відповідно до ст.ст316, 317, 319 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню (ч. 2 ст. 386 ЦК України). Згідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування і розпорядження своїм майном. Відповідно до п. 2 та п. 8 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 № 5 "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). У ч. 1,2 ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження», вказано, що у разі закінчення виконавчого провадження (крім офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, нестягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження. Виконавче провадження, щодо якого винесено постанову про його закінчення, не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим Законом. Про зняття арешту з майна (коштів) виконавець зазначає у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа, яка в день її винесення надсилається органу, установі, посадовій особі, яким була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно (кошти) боржника, а у випадках, передбачених законом, вчиняє дії щодо реєстрації припинення обтяження такого майна. Пунктом 3 частини 1 статті 39 ЗУ «Про виконавче провадження» визначено, що Виконавче провадження підлягає закінченню у разі: припинення юридичної особи - сторони виконавчого провадження, якщо виконання її обов`язків чи вимог у виконавчому провадженні не допускає правонаступництва, смерті, оголошення померлим або визнання безвісно відсутнім стягувача чи боржника. Відповідно до ч. 2,4,5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» у разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за Придбане майно на електронних торгах; наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. Таким чином, виходячи з викладеного, враховуючи, що на час розгляду справи у суді відсутні підстави для збереження обтяжень на зазначене майно, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог. На підставі ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження»,

Outcome: approved