Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-24 00:00:00

У квітні 2016 року [PERSON] звернувся до суду з позов про відшкодування моральної шкоди, спричиненої в зв'язку з ушкодженням здоров'я. В обґрунтування позовних вимог, Позивач посилається на те, що він працював на Криворізькому державному металургійному заводі «Криворіжсталь», Криворізькому державному гірничо-металургійному комбінаті «Криворіжсталь», ВАТ «Криворізький державний гірничо-металургійний комбінат «Криворіжсталь», ЗАТ «Міттал Стіл Кривий Ріг», ВАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» (правонаступник ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг») з 16.06.1992 року по 22.11.1994 року - слюсарем ремонтником , конвертний цех № 2 , а з 31.10.1995 року по 20.05.2014 року - слюсарем ремонтником , конвертний цех За висновком МСЕК від 05.04.2016 р. позивачу встановлена стійка втрата професійної працездатності в розмірі 40 % та 3 групу інвалідності з переглядом у 2017 році , у зв'язку з таким захворюванням , як: ХОЗЛ першої-другої стадії пило токсичний бронхіт першої-другої стадії , емфізема першої-другої стадії, ЛН першого-другого ст. Пунктом 17 акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання № 7 від 17.02.2014 р. , встановлені причини профзахворювання, такі як : працюючи на підприємстві відповідача позивач підпадав під вплив диоксиду кремнію в суміші з оксидом марганця, вуглиця оксиду , диоксиду сірки , пилу вапняку, що перевищували ГДК , виникнення ких зумовлювалось технологічними процесами сталеплавильного виробництва цеху . Позивач у позові зазначив, що у зв'язку з професійним захворюванням було порушено та порушуються нормальні життєві зв'язки , позивач позбавлений можливості реалізовувати свої звички та бажання , у нього постійно виникають складнощі у зв'язку з загальною слабкістю, втомою та постійними болями , втрата працездатності призводить до постійних душевних страждань , що заподіяні йому з вини відповідача. У зв'язку з чим , він просить суд задовольнити його позовні вимоги та стягнути з відповідача на його користь 275 600 грн. на відшкодування моральної шкоди в зв'язку з ушкодженням здоров'я на виробництві , без урахування податку з доходу фізичних осіб У судовому засіданні представник Позивача, який діє на підставі довіреності, підтримала заявлені позовні вимоги, при цьому посилалася на обставини, вказані в позовній заяві та просила їх задовольнити. Зазначила , що у зв'язку з отриманим професійним захворюванням та частковою втратою працездатності , довіритель зазнає фізичного болю та моральних страждань. Просить стягнути з Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг" моральну шкоду на користь [PERSON] в розмірі 275 600 , 00 гривень, без утримання податку з доходу фізичних осіб. Представник відповідача - Публічного акціонерного товариства "АрселорМіттал Кривий Ріг" позов не визнала. Зазначала, що Позивач свідомо обрав даний фах та роботу на підприємстві Відповідача, знав та повинен був знати про шкідливі фактори та умови праці, за це він мав певні пільги, а саме : йому надавалося харчування, засоби індивідуального захисту, додаткова відпустка, скорочений робочий день. Вважає, що позивачем не доведено факт заподіяння йому моральної шкоди, не надано доказів, які підтверджують глибину фізичних та моральних страждань. Також , в обґрунтування своєї позиції , представник ПАТ "АрселорМіттал Кривий Ріг" посилається на ті обставини, що укладаючи з Відповідачем трудовий договір, відповідно до ст. 29 КЗпП України, Позивачеві було роз'яснено під розпис його права і обов'язки, про умови праці, наявність на робочому місці, де він буде працювати, небезпечних і шкідливих виробничих факторів, які ще не усунуто, та можливі наслідки їх впливу на здоров'я, його права на пільги і компенсацію за роботу в таких умовах, відповідно до чинного законодавства і колективного договору, при цьому, Позивач свідомо приймав запропоновані йому умови праці і усвідомлював можливість ушкодження його здоров'я та його наслідки.Просила відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Вислухавши думку представників сторін, дослідивши письмові докази , які надані сторонами в обґрунтування своїх вимог та заперечень, суд вважає позов обґрунтованим і таким, що підлягає частковому задоволенню, за таких підстав. Судом встановлено, відповідно до записів, які містяться в трудовій книжці, на ім'я [PERSON] він з 16.06.1992 року по 22.11.1994 року працював слюсарем ремонтником у конвертному цеху № 2 , а з 31.10.1995 року по 20.05.2014 року - слюсарем ремонтником , конвертного цеху . Звільнений з підприємства в зв'язку з виходом на пенсію ( а.с.19-22). В акті розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання № 7 , складеного від 17 лютого 2014 року комісією в складі представників керівництва ПАТ "АрселорМіттал Кривий Ріг", страхового експерту Фонду соціального страхування, від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в місті Кривому Розі , в пункті 16 вказано обставини, за яких [PERSON] отримав професійне захворювання, саме: робота на підприємстві Відповідача в умовах діючих виробництв структурних підрозділів ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» , тщо зумовлювалося наявністю на робочих місцях виробничого пилу та хімічних речовин , що перевищують гранично допустимі нормативні значення. В пункті 17 Акту…встановлено, що причина виникнення професійного захворювання - пил ( SiO2 в суміші з MnO не більше 10 % кожного ) 3,5 мг/м3 при ГДК 1,0 мг/м3 , що перевищує норму у три з половиною рази; SO2 10,8 мг/м3 при ГДК 10,0 мг/м3 , пил вапняку 9,0-27,7 мг/м3 при ГДК 6,0 мг/м3 , вуглиця оксид 25,5-56,7 мг/м3 при ГДК 20,0 мг/м3 ( а.с.4-6) Висновком медико - соціально експертної комісії від 05.04.2016 року серії 12 ААА № 016647 [PERSON] встановлено 40 відсотків втрати професійної працездатності та 3 групу інвалідності з переглядом у 2017 року ( а.с.7) Відповідно медичних довідок, [PERSON] у зв'язку з погіршенням стану здоров'я неодноразово знаходився на стаціонарному лікуванні, а саме: з 29.07.2010 року по 13.08.2010 рік - на стаціонарному лікуванні в в МСЧ проф.. відділенні ВАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» з діагнозом хронічне обструктивне захворювання легень першої стадії , фаза загострення ЛН першого ступеня ; з 01.09.2011 року по 12.09.2011 рік в МСЧ проф.. відділенні ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» з діагнозом хронічне обструктивне захворювання легень першої стадії , фаза загострення ЛН першого ступеня; з 19.04.2012 року по 03.05.2012 року на стаціонарному лікуванні в МСЧ «ПАТ АМКР» м. Кривий Ріг з діагнозом хронічне обструктивне захворювання легень першої стадії , фаза загострення ЛН першого ступеня, 27.06.2013 року по 11.07.2013 рік перебував на стаціонарному лікуванні в Українському НДІ промислової медицини з діагнозом хронічне обструктивне захворювання легень першої стадії , фаза загострення ЛН першого - другого ступеня; з 16.01.2014 року по 27.01.2014 рік перебував на стаціонарному лікуванні в Українському НДІ промислової медицини з діагнозом хронічне обструктивне захворювання легень першої- другої стадії , загострення середнього ступеня важкості , ЛН першого, другого ступеня; з 03.12.2014 року по 18.12.2014 рік перебував на стаціонарному лікуванні в Українському НДІ промислової медицини з діагнозом хронічне обструктивне захворювання легень першої- другої стадії , загострення середнього ступеня важкості , ЛН першого, другого ступеня; 02.02.2016 року по 18.02.2016 рік перебував на стаціонарному лікуванні в Українському НДІ промислової медицини з діагнозом хронічне обструктивне захворювання легень другої стадії , група С , загострення середнього ступеня важкості , ЛН другого- третього ступеня ,хронічне легеневе серце , НК першого ст.- захворювання професійне , данні факти підтверджуються наявними в матеріалах справи виписками - епікриз із медичної картки ( а.с.11-17). Таким чином, слід вважати, що самим фактом втрати Позивачем [PERSON] . професійної працездатності , в зв'язку з отриманим професійним захворюванням, яке виникло через вплив шкідливих факторів під час роботи протягом тривалого часу у Відповідача, йому спричинена моральна шкода, яка згідно ст. 237-1 КЗпП України повинна бути відшкодована одноразово за рахунок Відповідача. За таких обставин, вимоги Позивачки до ПАТ "Арселорміттал Кривий Ріг" є обґрунтованими і не суперечать чинному законодавству. Суд не може погодитися із запереченнями представника Відповідача, що Позивач був ознайомлений із шкідливими умовами праці, погодився з ними, через що відсутня вина підприємства у заподіянні шкоди, оскільки той факт, що роботодавець ознайомив свого працівника з умовами праці, в тому числі її шкідливими факторами, не позбавляє підприємства від законодавчо встановленого обов'язку забезпечити якісні та безпечні умови праці, а в даному випадку шкідливих факторів, що стали причиною отримання професійного захворювання Позивачем , перевищували гранично - допустимі нормативи , а причиною цього було саме недосконалість робочих місць, як визначено висновками комісії при розслідуванні профзахворювання. Крім того, Акт розслідування хронічного професійного захворювання № 7 не оскаржено підприємством-Відповідача у встановленому законодавством порядку. Статею 237-1 КЗпП України передбачає відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків і вимагають він нього додаткових зусиль для організації свого життя. Як зазначено у Рішенні Конституційного Суду №20-рп/2008 від 08.10.2008року, положеннями пункту 1, абзацу третього пункту 5, пункту 9, абзацу третього пункту 10, пункту 11 розділу I Закону № 717-V скасовано право застрахованих громадян, що потерпіли на виробництві від нещасного випадку або професійного захворювання, на відшкодування моральної шкоди за рахунок Фонду, яке вони мали відповідно до приписів первинної редакції Закону № 1105-XIV. Проте Конституційний Суд України вважає, що саме право цих громадян на відшкодування моральної шкоди не порушено, оскільки статтею 1167 Цивільного кодексу України та статтею 237-1 Кодексу законів про працю України їм надано право відшкодовувати моральну шкоду за рахунок власника або уповноваженого ним органу (роботодавця). Встановлений законодавцем розподіл обов'язків щодо відшкодування моральної шкоди потерпілим на виробництві від нещасного випадку та професійного захворювання не суперечить вимогам статті 22 Конституції України. Що стосується доводів представників ПАТ "АрселорМіттал Кривий Ріг" про те, що Позивачем не надано жодного доказу, яким би підтверджувався факт спричинення йому моральної шкоди в зв'язку з втратою працездатності, то вони не можуть бути прийняті судом до уваги, оскільки уже самим фактом втрати позивачем професійної працездатності в результаті трудової діяльності на підприємстві відповідача йому спричинена моральна шкода. При цьому, суд враховує, що відповідно до вимог ч.1 ст.6, ст.13 Закону України "Про охорону праці" обов'язок створити безпечні умови праці покладено на роботодавця. Не може бути підставою для відмови у задоволенні позову відсутність висновку МСЕК про встановлення факту спричинення моральної шкоди позивачу, оскільки відповідно до вимог ст. 237-1 КЗпП України суд може самостійно визначати наявність чи відсутність факту спричинення моральної шкоди, а також визначати розмір відшкодування. Крім того, статтею 43 Конституції України визначено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. При цьому, кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Відповідно до п.13 постанови Пленуму Верховного суду України від 31 березня 1995 року (з відповідними змінами) "Про судову практику в справах про відшкодування моральної /немайнової/ шкоди" роз'яснено, що судам необхідно враховувати те, що відповідно до ст.237-1 КЗпП України за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин (у тому числі й виконання робіт у небезпечних для життя і здоров'я умовах), яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов'язок по відшкодуванню моральної/немайнової/шкоди покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності. Частина 1 статті 1167 ЦК України передбачає, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. З урахуванням наведеного , суд вважає, що спір про відшкодування моральної шкоди працівникові, завданої професійним захворюванням, повинен вирішуватися на підставі норм КЗпП України при доведеності виконанням робіт у небезпечних для життя і здоров'я умовах (ст.153 КЗпП України) та інших юридично важливих обставин. Зазначений спір є спором, що виникає із трудових правовідносин. З врахуванням викладених обставин справи, суд вбачає доведеним факт спричинення Позивачу моральної шкоди, незалежно від наявності з цього приводу висновку МСЕК, яку повинен відшкодувати Позивачу Відповідач, як власник підприємства, який не створив працівнику безпечні умови праці, що підтверджується Актом форми П-4 №7 від 17.02.2014 року, що призвело до ушкодження його здоров'я та моральних страждань потерпілого. У судовому засіданні встановлено, що Позивачу - [PERSON] було заподіяна шкода здоров'ю, він отримав професійне захворювання, втратив працездатність в розмірі 40 відсотків . Позивач переносить щоденно фізичний біль та моральні переживання, змушений приймати ліки, оскільки хворий на патологію органів дихання, постійно звертатися і перебувати під наглядом лікарів. При вказаних обставинах суд вважає, що наслідками отриманих професійних захворювань, позивачеві порушено її звичайний життєвий ритм, нормальні життєві зв'язки. На теперішній час Позивач зазнає фізичного болю, не має змоги виконувати звичайну для нього роботу, в результаті прикладає значні додаткові зусилля для організації свого життя. Позивач в зв'язку зі станом свого здоров'я переносить моральні страждання та переживання. Беручи до уваги, що обставини, викладені в позові, знайшли документальне підтвердження, встановлений факт спричинення моральної шкоди, суд вважає, що заподіяна моральна шкода підлягає часткової компенсації. Оцінивши в сукупності всі докази у справі, суд вважає доведеним спричинення Відповідачем ПАТ "АрселорМіттал Кривий Ріг" Позивачу шкоди здоров'ю, провину відповідача в її спричиненні та причинно - наслідковий зв'язок між винними діями підприємства - відповідача (а саме: порушенням адміністрацією ПАТ "АрселорМіттал Кривий Ріг" вимог ст. 153 КЗпП України та ст. 13 Закону України "Про охорону праці", яке встановлено Актом розслідування хронічного професійного захворювання) та настанням у Позивача негативних наслідків - втрати професійної працездатності в розмірі 40 відсотків, перенесення фізичних болів , проходження постійного лікування, а , звідси , перенесених моральних страждань . Суд врахував і той факт, що всю свою трудову діяльність Позивач пропрацював в шкідливих умовах з перевищенням гранично - допустимих показників, лише на підприємстві Відповідача. При вирішенні питання про розмір відшкодування спричиненої моральної шкоди, суд враховує обставини справи, характер, обсяг, тривалість та наслідки заподіяних Позивачу моральних страждань, стан його здоров'я, втрату професійної працездатності, вину підприємства в заподіянні шкоди, істотність вимушених змін в життєвих стосунках. Обговорюючи розмір відшкодування [PERSON] моральної шкоди, в рамках заявлених позовних вимог, з врахуванням вказаних Позивачем та встановлених судом обставин характеру спричиненої моральної шкоди та виходячи з міркувань розумності, виваженості та справедливості, суд вважає можливим стягнути на його користь 20 000 гривень, що буде відповідати тим стражданням і переживанням, які він щоденно зазнає, а в задоволенні іншої частини позову Позивачу слід відмовити. Згідно ст. 5 Закону України "Про судовий збір" Позивач звільнений від сплати судового збору. Відповідно до ч. 3 ст. 88 ЦПК України якщо Позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з Відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.

Outcome: partial