Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-22 00:00:00

15 грудня 2020 року представник позивача звернувся з позовною заявою, в якій просить стягнути з [PERSON] донарахування за безоблікове використання води і відшкодування шкоди в розмірі 12 727 грн. 17 коп. та судовий збір. Позовні вимоги обгрунтовує тим, що контролерським складом служби реалізації Долинського ВУВКГ 15 жовтня 2020 року складено акт про те, що в [ADDRESS] при обстеженні будинку [PERSON] виявлено самовільний зрив пломби з лічильника холодної води №147542. Показник лічильника на момент складання акту становить 00190 м3. Зроблено фотофіксацію лічильника №147542 та зірваної пломби № С 22931969 на килимі та відповідачу запропоновано з`явитися у водоканал до 20.10.2020 року. Внаслідок таких дій відповідача у відповідності до п.3.3 Правил користування системи централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України", виходячи з розрахунковий періоду при без обліковому водокористування становить один місяць, здійснено донарахування за без облікове споживання питної води в сумі 12727,17 грн. 17 грудня 2020 року відкрито провадження у справі та розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 03 березня 2021 року відповідачкою подано відзив на позовну заяву, в якій вказує про те, що 28 липня 2020 року у зв`язку з форс-мажорною ситуацією, яка склалася під час встановлення ванни у ванній кімнаті, майстрами виявлено, що ванна, яка згідно накладної №ПП00003216 зазначена ліва, а помилково помилково привезена права. Тоді майстри знаючи добре свою справу, розвернули ванну з правого кута паралельно до стіни по довжині, а для цього треба було перенести лічильник на 30 см. вправо, тим самим порушивши пломбу лічильника. Цього ж дня майстри поїхали в магазин, звідки привв якому придбана ванна, запевнили продавця, що вони встановлять ванну, оскільки ванна знаходилася на складі 1,5 місяця, чекаючи на майстрів і транспортувати її на склад і заказувати знову у поставщика, а потім знову чекати майстрів, було б не логічним, що і привело до форс-мажорної ситуації. Майстри підібрали всі необхідні запчастини для перенесення лічильника (це було за її згодою). Після перенесення лічильника ванну укріпили паралельно до стіни по довжині зліва на право. 31 липня 2020 року вона додзвонилась до контролера [PERSON] , яка пообіцяла приїхати, але приїхала тільки через 2.5 місяці- 13 жовтня 2020 року у вигляді контролера-"страшилки" і довела її до стану, коли вона вимушено попросила її покинути будинок. Щоб зробити видимість, що водоканал працює, через два дня приїхали до неї два нових контролери, це [PERSON] та Курташ О.І. та склали акт (а.с.37-58). 23 березня 2021 року представником позивача подано відповідь на відзив, в якій вказує про те, майстрам за згодою відповідача [PERSON] зривати пломбу з водяного лічильника, відповідно до п.п. 3 п. 2 ст. 7 закону України "Про житлово-комунальні послуги" та п.5.18 "Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України " затвердженими наказом Міністерства з питань житлового-комунального господарства №190 від 27.06.2008 (Зареєстровані в Міністерстві юстиції за № 936/15627 від 07.10.2008 року) заборонено. Щодо форс-мажорних обставин, то покликаючись на пункт 29 договору №11338, вказує, що перенесення ванни не являється форс-мажорною обставиною. (а.с.67-69) Відповідач, подавши письмові заперечення таким доводам про те, що перенесення ванни не являється форс мажорною обставиною, вказувала, що справа тільки в перенесенні ванни у ванній кімнаті, а щоб її встановити у зв`язку з помилково доставленою ванною (ліва, а не права) та щоб уникнути транспортувати ванну знову на склад під час масової епідемії. ( а.с. 75). Окрім того, відповідач надала письмові запитання на а.с. 45, на явкі представник відповідача надав відповідді під час судового розгляду. Як встановив суд, відповідач брала участь в судовому засіданні 09.02.2021 року та просила відкласти розгляд справи для подачі відзиву . 03.03.2021 відповідач з"явилася в судове засідання, але розгляд справи було відкладено у зв"язку з неявкою представника позивача . 08.04.2021 року відповідач не з"явилася в судове засідання та була повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи, оскільки отримала судову повістку 23.03.2021року. З метою надання можливості брати участь в судовому засіданні, суд відклав розгляд справи на 23.04.2021року, направивши їй повістку за адресою, зазначеною в позовній заяві. Однак, 23.04.2021року відповідач також не з"явилася в судове засідання, на адресу суду повернувся конверт з відміткою "Адресат відсутній" ( а.с.79), разом з тим, [PERSON] подала 10.04.2021року письмові пояснення по справі, що свідчить про те, що вона ознайомлена про розгляд справи судом (а.с.75-77). Відповідно до п.3 ч.8 ст.128 ЦПК України, днем вручення повістки є день поставлення у поштовому відділенні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою. Частиною сьомою статті 128 ЦПК України передбачено, що у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. За таких обставин, судова повістка з викликом до суду на 23.04.2020 року на 11 годину вважається такою, що вручена [PERSON] 14.04.2021 року з дня поставлення у поштовому відділенні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, яку вона повідомила суду, оскільки із заявою про зміну місця свого проживання, відповідач не зверталася. Як передбачено ст. 6 ЦПК України, суд зобов`язаний поважати честь і гідність учасників судового процесу і здійснювати правосуддя на засадах їх рівності перед законом і судом. Цивільно-процесуальним законодавством учасники справи наділені як процесуальними правами, так і процесуальними обов`язками. Частиною другою статті 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, з`являтися в судові засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою, надавати суду повні та достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні та інше. Окрім того, згідно ст. 44 ЦПК України, учасники судового розгляду повинні добросовісно користуватися своїми правами. Зокрема, згідно ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ст. 12 ч. 4 ЦПК України). Згідно статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії, заява № 11681/85, пункт 35 рішення ЄСПЛ від 07 липня 1989 року). З огляду на те, що відповідач [PERSON] була повідомлена про час та місце розгляду справи, надавала письмові пояснення щодо заявлених позовних вимог, виклавши свою позицію щодо вказаного спору, два рази поспіль не з`явилася в судові засідання, про причини неявки не повідомили та не подали заяви про розгляд справи за її відсутності, суд постановив проводити розгляд справи без її участі на підставі поданих нею доказів. Суд, вислухавши вступне слово представника позивача, дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, з урахуванням письмових заперечень відповідача приходить до наступного висновку. Частиною першою ст. 15, частиною 1 ст. 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Тлумачення вказаних норм дозволяє зробити висновок, що для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити, які ж права чи інтереси позивача порушені, невизнані або оспорено відповідачем і за захистом яких прав чи інтересів позивач звернувся до суду. А способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення. Реалізуючи передбачене ст. 64 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту. Згідно ст. 16 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути і відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Відповідно до вимог ст.77, 81 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Так, із змісту позовних вимог та матеріалів справи вбачається, що спір виник з приводу відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок безоблікового використання води. Встановлено, що між Долинським виробничим управлінням водопровідно-каналізаційного господарства та відповідачем [PERSON] 07 липня 2017 року укладено договір №11338 про надання населенню послуг з водопостачанню, водовідведення та транспортування стічних вод централізованого водовідведення, особовий рахунок [NUMBER] . Відповідно до п.1 якого, водоканал зобов`язується своєчасно надавати споживачеві відповідної якості послуги з водопостачання, водовідведення та транспортування стічних вод централізованого водовідведення. А споживач зобов`язується своєчасно здійснювати оплату за надані послуги за встановленими тарифами у строки і на умовах, що передбачені цим договором. (а.с.6). Представниками Долинського ВУВКГ Баричка І.М. та Курташ О.І. , 15 жовтня 2020 року проведено обстеження домоволодіння [PERSON] , яка проживає по [ADDRESS] , де виявлено самовільний зрив пломби з лічильника холодної води №147542. Результати обстеження зафіксовані в акті, в якому також зазначено показник лічильника на момент складання акту - 00190 м3 та запропоновано споживачу з`явитись у водоканал до 20 жовтня 2020 року. Окрім того, зроблено фотофіксацію лічильника №147542 та зірваної пломби № С 22931969 на килимі. (а.с.8,9-10). На підставі вказаного акту відповідач здійснив відповідний розрахунок витрат води (а.с.12) згідно п. 3.3 та п. 3.4 "Правил користування системи централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України" на суму 12727,17 грн. Відповідач у своїх письмових поясненнях вказувала на те, що дійсно такий факт щодо зриву пломби лічильника мав місце 28 липня 2020 року у зв`язку з форс-мажорними обставинами, пов"язаними з встановлення ванни у ванній кімнаті, оскільки помилково їй доставлено замість лівої - праву ванну. І саме працівники, які установлювали ванну, за її згодою, зірвали пломбу з водяного лічильника за наведених обставин, які позивач вважає форс-мажорними. Разом з тим, такі дії відповідача є неправомірним. Так, в ідповідно до п.п. 3 п. 2 ст. 7 закону України "Про житлово-комунальні послуги" та п.5.18 "Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України " затвердженими наказом Міністерства з питань житлового-комунального господарства №190 від 27.06.2008 (Зареєстровані в Міністерстві юстиції за № 936/15627 від 07.10.2008 року, забезпечувати цілісність обладнання приладів (вузлів) обліку комунальних послуг відповідно до умов договору та не втручатися в їхню роботу. Згідно п.5.18 "Правил користування системи централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України" затверджених наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства №190 від 27.06.2008 року (зареєстровані в Міністерстві юстиції за № 936/15627 від 07.10.220) "Споживач відповідає за цілісність та збереження засобів обліку, пломб і деталей пломбування, встановлених представниками територіальних органів Держспоживстандарту та виробником в місцях з`єднань засобів обліку, запірної арматури, манометра та іншого обладнання вузла обліку незалежно від місця його розташування. Знімати засоби обліку, здійснювати будь-які заміни їх частин або зміни положення на водомірному вузлів, де їх встановлено, знімати пломби, накладені органами Держспоживстандарту або виробником, має право лише виробник або споживач за дозволом виробника. У разі самовільних дій споживач сплачує витрату води згідно з пунктами 3.3, 3.4 цих Правил" . Відповідно, до пункту 29 "Договору про надання населенню послуг з водопостачанню № [NUMBER] ", водовідведення та транспортування стічних вод централізованого водовідведення передбачає, "сторони звільняються від відповідальності згідно з цим договором у разі настання дії непереборної сили (дії надзвичайної ситуації техногенного, природного або екологічного характеру), яка унеможливлює надання відповідної послуги згідно з умовами договору. Відповідно до Розділу 4 п.4.1 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили від 15.07.2014 №40(3)), торгово-промислова палата України здійснює засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) відповідно до умов зовнішньоторговельних угод та міжнародних договорів України, норм законодавства, відомчих нормативних актів, а також умов договорів, контрактів, типових договорів, угод тощо між резидентами, в яких безпосередньо передбачено віднесення такої функції до компетенції ТПП України. Згідно Розділу 3 п.3.1 п.п 3.1.1 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили від 15.07.2014 №40(3)) , форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) (Force Majeure) - це надзвичайні та невідворотні обставини, які об`єктивно впливають на виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків за законодавчими і іншими нормативними актами, дію яких неможливо було передбачити та дія яких унеможливлює їх виконання протягом певного періоду часу. Дія таких обставин може бути викликана: - винятковими погодними умовами і стихійним лихом (Acts of God) (епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо); -непередбаченими обставинами, що відбуваються незалежно від волі і бажання заявника (загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи, але не обмежуючись, ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго), дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дія суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, обмеження комендантської години, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту тощо); З врахуванням викладеного, суд вважає, що обставини про які вказує відповідач та стали підставою для зриву пломби (перенесення ванни) не відноситься до форс-мажорних обставин та не виправдовують такі дії. Як встановив суд, факт зриву пломби задокументований представниками Долинського ВУВКГ і не оспорюється відповідачем, що є беззаперечним фактом та внаслідок таких дій позивачу заподіяно шкоду. Відповідно до п.3.2, 3.3, 3.4 "Правил користування системи централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України" затверджених наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства №190 від 27.06.2008 року (Затверджені в Міністерстві юстиції за №936/15627 від 07.10.2008) Водокористування вважається без обліковим, якщо споживач самовільно приєднався до систем централізованого комунального водопостачання та водовідведення або самовільно приєднався до систем централізованого комунального водопостачання та водовідведення або самовільно користується ними. У разі без облікового водокористування виробник виконує розрахунок витрат води за пропускною спроможністю труби вводу при швидкості руху води в ній 2,0м/сек та дією її повним перерізом протягом 24 години за добу. Розрахунковий період при без обліковому водокористуванні встановлюється з дня початку такого користування. Якщо термін початку без облікового водокористування виявити неможливо, розрахунковий період становить один місяць. Пропускна здатність труби складає 915,62 м3. Водоканал виконує розрахунок витрат води у такому порядку: за пропускною здатністю труби вводу при швидкістю руху води в ній 2 м/сек. та дією її повним перерізом протягом 24 години за добу. Відповідно до розрахунку складеного на основі акта від 15 жовтня 2020 року, за без облікове споживання питної води відповідача донарахування становить 12 727,17 грн. Пропускна здатність труби вираховується за формулою: Q=П x d2 х V x t 4 Q-розхід води м3 d=15 мм=0,015м V=2м/с (пункт 3.3. "Правил…") t-місяць (пункт 3.4. "Правил…") Q= 3.14* 0.015 2 *2 * 3600 * 24 * 30 = 915.62 м.куб 4 Дана сума нарахування вираховується за формулою : Pм=Q x PТ Pм-нарахована сума за місяць PТ-тариф 1м3 дорівнює 13,90 грн. Pм= 915,62* 13,90= 12727 грн. Однак, з таким розміром нарахування суд не погоджується, оскільки він суперечить доказам, наданим відповідачем. Як встановив суд, факт зриву пломби мав місце у будинковолодінні по місцю проживання відповідача 28 липня 2020року, про що відповідач повідомила представника позивача- конролера [PERSON] , зателефонувавши їй на гарячу лінію 31 липня 2020року та повідомивши про обставини, які виникли через встановлення ванни. Відтак, при визначенні розрахунку сума нарахування повинна братися за основу саме з цієї дати і становить 4 дні та шкода вираховується за такою за формулою: Q= 3.14* 0.015 2 *2 * 3600 * 24 * 4 = 122,08 Дана сума нарахування вираховується за формулою : Pм=Q x PТ Pм-нарахована сума за 4 дні PТ-тариф 1м3 дорівнює 13,90 грн. Pм= 122,08* 13,90= 1 696 грн. Згідно зі ст. 12, 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З огляду на вищевикладене, беручи до уваги всі обставини встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову про безоблікове використання води і відшкодування шкоди. Розподіл судових витрат суд вирішує згідно вимог ст. 141 ЦПК України: у разі задоволення позову на відповідача покладаються витрати, пов`язані з розглядом справи, що в даному спорі становлять сплату судового збору в сумі 2102 грн. (згідно платіжного доручення №862 від 09 грудня 2020 року)

Outcome: approved