Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-26 00:00:00

В провадженні Святошинського районного суду м.Києва перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON], треті особи: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва», [PERSON] про стягнення майнової шкоди внаслідок залиття квартири. В обгрунтування заявлених позовних вимог позивач вказував, що проживає за адресою : [ADDRESS], яка належить йому на праві власності у порядку спадкування за заповітом. Позивач вказував, що зайшов 12.01.2016 року у свою квартиру та помітив, що відбулось залиття його квартири, сусідами з верхнього поверху, як встановлено після заміни належного відповідача, [PERSON], якому належить на праві власності квартира [ADDRESS]. Позивач вказував, що 12.01.2016 року звернувся із заявою до ЖЕО №6 КП "Керуюча компанія з обслуговуваня житлового фонду Святошинського району м. Києва" та викликав працівників патрульної поліції та повідомив про факт залиття. Позивач вказував, що 12.01.2016 року та через чотири місяці 10.05.2016 року позивчем було проведено фотографування наслідків залиття 08.01.2016 року його квартири. Позивач вказував,що 14.01.2016 року комісією у складі працівників ЖЕО-№6 КП "Керуюча компанія з обслуговуваня житлового фонду Святошинського району м. Києва" було складено Акт про залиття. Позивач вказував, що у вищезазначеному Акті про залиття квартири [ADDRESS] від 14.01.2016р. зазначено, що 08 січня 2016 року в будинку [ADDRESS] трапилося залиття на системі гарячого водопостачання. Причиною залиття у квартирі №122 в акті встановлено наступне: в кв. 162 на кухні порвало гнучке з'єднання на кухонному змішувачі на системі ГВП. Також в Акті вказано, що при запуску ГВП по стояку було виявлено, що в квартирі N162-в ванній кімнаті є в наявності луснувший корпус змішувача та гайки кріплення до підводки ГВП. В акті вказано, що квартира №162 знаходиться на 9-му поверсі, квартира №122, що постраждала від залиття, знаходиться на 7-му поверсі. В акті зазначено, що комісією було встановлено залиття в квартирі №122 наступних приміщень: кімната, кухня, коридор. Під час перевірки комісією було виявлено наявність наступних пошкоджень: - коридор - (2,2 кв.м.) - залито стелю (водоемульсійна фарба); кухня (4.9 кв.м.) - (2,16м х 2,06м) водоемульсійна фарба відпадає іі стелі разом з штукатуркою; покоробився ламінат - 4,9 кв.м.; пошкоджена електропроводка після залиття гарячою водою;- кімната (12.6 кв.м.) (4,02м х 3,45м) - залита стеля (водоемульсійна фарба), стіни h-2.6м залиті повністю, шпалери покращеної якості покрились жовтими плямами зверху до низу від протікання гарячої води.Також зазначено, що набухли двері та дверна лиштва в кухню та кімнату, пошкоджена електропроводка внаслідок залиття гарячою водою, а також залито телевізор (плазма) в упаковці та висячий на стіні. У висновках і рекомендаціях комісії в акті вказано, що необхідно виконати ремонт в квартирі [ADDRESS] за рахунок мешканцівквартири [ADDRESS]. Позивач вказує, що 08 квітня 2016 року Позивач звернувся до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз з заявою про проведення експертного будівельного технічного дослідження з метою визначення вартості ремонтно-будівельних робіт проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, які утворилися внаслідок залиття квартири [ADDRESS]. У відповіді Київського науково-дослідного інституту судових експерти від 14 .04.2016р. №5067-16 на вищезазначену заяву Позивача від 08.04.2016р. повідомлено про значне навантаженням експертів Київського НДІСУ судових експертиз з виконання дівельно - технічних досліджень різної категорії складност і по кримінальних, цивільних та господарських справах, в тому числі резонансних, провести дослідження за заявою позивача. не вбачається за можливе та запропоновано звернутися до інших суб'єктів судово-експертної ія.іьності. визначених у Законі України "Про судову експертизу ". Позивач вказував, що 10.05.2016р. між суб'єктом підприємницької діяльності, судовим експертом [PERSON] та Позивачем було укладено договір від 10 травня 2016 р №03/05-16 на проведення експертного дослідження для визначення вартост і ремонтно- будівельних робіт, які необхідно виконати для усунення наслідків залиття, що сталося 08 січня 2016 року в квартирі [ADDRESS]. Позивач вказував, що 11.05.2016р. в присутності Позивача - власника квартири [ADDRESS] судовим експертом [PERSON], було проведено обстеження квартири [ADDRESS]. Позивач вказував, що відповідно до Висновку експерта №3/05-2016 за результатами проведення експертного дослідження складеного 24 травня 2016 року судовим експертом [PERSON] вартість відновлювального ремонту, який необхідно виконати в квартирі [ADDRESS] для усунення пошкоджень внаслідок залиття, згідно з Актом про залиття від 14.01.2016р. та візуального огляду, складає 23 770. 20 грн. (двадцять три тисячі сімсот сімдесят дев'ять гри. 20 коп.). Вартість відновлювального ремонту, який необхідно виконати в коридорі квартири [ADDRESS], в якому є ознаки залиття, які не вказані в акті про залиття від 14.01.2016. складає 2 467, 20 грн. (дві тисячі чотириста шістдесят сім грн. 20 коп.). Позивач вказував, що згідно Висновку експерта №3/05-2016 за результатами проведення експертного дослідження складеного 24 травня 2016 року судовим експертом [PERSON] загальна вартість відновлювального ремонту, який необхідно виконати в квартирі [ADDRESS] іля усунення пошкоджень внаслідок залиття 08 січня 2016 року з вини Відповідача складає 26 246. 40 грн (двадцять шість тисяч двісті сорок шість грн. 40 коп.). Вартість наданих послуг з проведення експертного дослідження зі ідно договору від 10 травня 2016 року №03/05-16 на проведення експертного дослідження складає: 110. 1 гри. х 24 год. = 2642.40 грн. (дві тисячі шістсот сорок дві грн. 40 коп.) без ПДВ- які було сплачено Позивачем ФОП, судового експерта [PERSON], згідно квитанції від 11.05.2016р., платіж №1389, при цьому комісія за приймання платежу становила 21,14 грн. (двадцять одна грн. 14 коп.) згідно фіскального чека від 11.0.2016р. №31 51 виданого КМД УДППЗ "УКРПОШТА". Позивач вказував, що завданий майнової шкоди Позивачу сталося в результаті неналежного виконання обов'язків Відповідачем - власником квартири [ADDRESS] (яка знаходиться над квартирю №122), щодо утримання майна (власних труб системи гарячого водопостачання) у робочому стані і через не стався витік гарячої води, який спричинив залиття квартири [ADDRESS] і відповідно пошкодження майна, що належить Позивачу на праві приватної власності, однак Відповідач категорично відмовляється добровільно вшкодувати Позивачу завдану майнову шкоду. Позивач із посиланням на вимоги ст.ст. 322,386,1166, 1192, ЦК України просить суд позов задовольнити. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав вказав, що позивачем проведені вже ремонтні роботи у квартирі на власний рахунок, заменені двері, дверна коробка, лиштва, пофарбовано стіни, замінено ламінат, та просив суд позов задоволнити. В судовому засіданні представник відповідача та третя особи [PERSON] позов не визнали, вказували, що позивч не запросив їх оглянути наслідки залиття у січні 2016 року, що наданий позивчем висновок експерта мість завищені ціни на роботи та матеріали, надали фото цін зроблених в будівельних торгових центрах на двері та будівельні матеріали. Вказували, що не згідні із розміру завданих збитків зазначених позивачем, позов визнають частково, не визнали позов в частині відшкодування збитків внаслідок пошкодження дверей та комплектуючих до них, пошкодження ламінату, пошкодження вказані експертом [PERSON] у висновку спеціаліста який зроблений через чотири місґяці після залиття та не підтверджений фото експерта на суму 2467,20 грн. В забезпечення доказів просили призначити судову будівельно-технічну експертизу. Суд заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази долучені до матеріалів справи встановив наступне. Відповідно до вимог ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до ст.79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.У справах про дискримінацію позивач зобов'язаний навести фактичні дані, які підтверджують, що дискримінація мала місце. У разі наведення таких даних доказування їх відсутності покладається на відповідача. У справах щодо застосування керівником або роботодавцем чи створення ним загрози застосування негативних заходів впливу до позивача (звільнення, примушування до звільнення, притягнення до дисциплінарної відповідальності, переведення, атестація, зміна умов праці, відмова в призначенні на вищу посаду, скорочення заробітної плати тощо) у зв'язку з повідомленням ним або членом його сім'ї про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою обов'язок доказування правомірності прийнятих при цьому рішень, вчинених дій покладається на відповідача.У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події суд може зобов'язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.5. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов'язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Судом встановлено, що 08.01.2016 року сталося залиття квартри [ADDRESS], внаслідок прориву гучного з"єднання гарчої води на кухному змішувачу на системі ГВП з квартири [ADDRESS], що встановлено Актом про залиття від 14.01.2016 року, з ушкодженнями вказаними у цьому акті. Судом встановлено, що згідно висновку спеціаліста [PERSON] на виконання укладеного Договору №03/05-16 від 10.05.2016 року про проведення експертного дрслідження та Акту виконаних робіт ( а.с.31-32 т.1), складено Висновок експерта № 3/05-2016 віл 24.05.2016 року (а.с.36-45т.1,147-148т.2), згідно якого встановлено рахунок вартості відновлювального ремонту, який необхідно зробити в квартирі [ADDRESS] з урахуванням пошкоджень вказаних у Акті про залиття від 14.01.2016 року та візуальним оглядом експерта становить 23779,20 грн., в тому числи 20%ПДВ. А також вартості відновлювального ремонту, який необхідно зробити в квартирі [ADDRESS], в якому є ознаки залиття, які не вказані в Акті про залиття від 14.01.2016 року складає 2467,20 грн. Згідно ухвали суду від 01.11.2017 року (а.с.188-189 т.1) за клопотанням представника вдповідача призначено судову економічну експертизу документів, на вирішення якої відповідач просив поставити питання, про розмір матеріальної шкоди завданий внаслідок залиття квартири [ADDRESS],провести на підставі матеріалів справи у зв"язку із повідомленням позивача про вже проведений ремонт та відсутності наслідків залиття. Судом встановлено, що згідно Повідомлення №СЕ-1202-1-927.17 від 22.02.2018 року експерт за її клопотанням отримала від суду витребувані у строни додаткові докази, отримала оплату за експертизу та вирішила оглянути квартиру [ADDRESS] поза дорученням суду провести експертизу на підставі матеріалів справи. Після того, як експерта не будло допущено для огляду квартири [ADDRESS], повернута до суду матеріали справи без проведення експертного дослідження. Судом встановлено, що відповідачі у справі проти позову заперечували частково, клопотань до суду про проведення судової експертизи на підставі огляду квартири № 122 до суду не заявляли, надали суду пиьмові докази ( а.с.162-171 т.1) та зазначали,що у висновку спеціаліста [PERSON] аналогічні матеріали, які на думку позивача були використані при ремонті квартири до залиття та оздоблення квартири №122, а саме міжкімнатні двері надмфірно завищені у ціні, та просили суд не враховувати висновок спеціаліста [PERSON] Відповідно до п.17 Постанови Пленуму ВСУ від 12.06.2009 року №5 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду" висновок експертизи може бути доказом у справі лише в тому разі, коли експертиза була проведена на підставі ухвали суду відповідними судово-експертними установами. Як експерт може залучатися особа, яка відповідає вимогам, установленим Законом України "Про судову експертизу" ( 4038-12 ), і внесена до Державного реєстру атестованих судових експертів. У разі коли висновок експертизи наданий стороною як додаток до позовної заяви, тобто проведений відповідною експертною установою за її клопотанням чи клопотанням її представника, то такий висновок може розцінюватися лише як письмовий доказ, який підлягає дослідженню в судовому засіданні та відповідній оцінці. Якщо стосовно цього письмового доказу в судовому засіданні виникнуть сумніви, то, виходячи з характеру матеріально-правового спору та залежно від того, яке значення має наявність у справі такої експертизи, суд повинен роз'яснити особам, які беруть участь у справі, про їх право заявити клопотання про її призначення. Суд дослідивши висновок Висновок експерта № 3/05-2016 віл 24.05.2016 року (а.с.36-45т.1,147-148т.2), згідно якого встановлено рахунок вартості відновлювального ремонту, який необхідно зробити в квартирі [ADDRESS] з урахуванням пошкоджень вказаних у Акті про залиття від 14.01.2016 року та візуальним оглядом експерта становить 23779,20 грн., в тому числи 20%ПДВ розцінює такий висновок, лише як письмовий доказ на рівні із іншими письмовими доказами та дійшов висновку, що експертом [PERSON] обраховуючи розмір завданого збитку на підставі Акту про залиття від 14.01.2016 року нараховано ПДВ у розмірі 20%, що становить 3963,00 грн., та така сума також врахована позивачем разом із прямими витратами, що складають 19 816,00 грн. вказана позивачем, як розмір завданого збиту, який просить стягнути з відповідача. Судом встановлено, що позивач не надав суду доказів, що платником ПДВ, було проведено відновлені ремонтні роботи на суму завданих прямих збитків у розмірі 23779,20 грн, а тому вважє, що позивач не довів суму спалти ним ПДВ у розмірі 3963,00 грн. при проведені ремонтинх робіт квартири №122, які просить стягнути з відповідачів. Судом встановлено, що позивачем надано у якості доказів щодо залиття кваритири фотокартки зроблені ним ( а.с.49-77 т.1), 12.01.2016 року, але при цьому не надано належні докази, що такі фото зроблені, саме в квартрі [ADDRESS], оскільки до справи долучено висновок експерта з ксерокопією черно-білих фото ушкоджень, з яких не можливо зробити висновоок щодо завданих збіитів, саме по фото, тому такий доказ є неналежним доказом. Судом встановалено, що згідно висновку спеціаліста № 3/05-2016 віл 24.05.2016 року (а.с.36-45т.1,147-148т.2) вказано вартість відновлювального ремоту, який необхідно зробити в квартирі [ADDRESS], в якому є ознаки залиття, які не вказані в Акті про залиття від 14.01.2016 року складає 2467,20 грн., суд не може погодитися із таким твердженням експерта, оскільки залиття відбулося 08.01.2016 року, а експерт [PERSON] висновок склала на підставі огляду квартири 16.05.2016 року, тобто через чотири місяці, а тому позивем не доведено, що самиі такі ушкодення на суму 2467,20 грн, з"явились внаслідок залиття квартити з вини відповідача. Згідно ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями. іями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а акож шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному' осязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст.322 ЦК України власник зобов'язаний утриму вати манно, то йому влежить, якщо інше не встановлено договором або законом. На підставі ч.1 ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно ст.22 ЦК України передбачає, що збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди (ч.З ст.386 ЦК України). Судом встанволено, що позивач поніс витрати за проведення експертного дослідженнязгідно договору від 10 травня 2016 року №03/05-16 на проведення експертного дослідження для визначення вартості ремонтно-будівельних робіт, які необхідно виконати для усунення наслідків залиття, що сталося 08 січня 2016 року в квартирі [ADDRESS] в розмірі 2642.40 грн. (дві тисячі шістсот сорок дві гри. 40 кон.). які було сплачено Позивачем на розрахунковий рахунок 26002012826783 в Укрексімбанку м.Києва суб'єкта підприємницької діяльності - ФОП, судового експерта [PERSON] згідно квитанції від 11.05.2016р.. платіж №1389 та фіскального чека від 11,05.2016р. №3151 виданих КМД УДППЗ "УКРПОШТА, витрати на друк фотографій наслідків залигтя 08 січня 2016 року квартири[ADDRESS] в розмірі 377 гри, (триста сімдесят сім гри.),які Позивач згідно товарного чека 16.05.2016р. сплатив суб'єкту господарювання: фізичній особі підприємцю [PERSON] (РНОКГІП [NUMBER]) є збитками у розумінні положень н.1 ч.2 ст.22 ЦК України і також підлягають стягненню з Відповідача. Таким чином суд дійшов висновку, що позов доведено частково, та підлягає задоволенню частково, в частині розміру шкоди завданої майну Позивача внаслідок залиття08 січня 2016рокуквартири [ADDRESS], 19023,36 + 2642.40 грн. + 377 грн= 21665,76 грн. В решті позовних вимог позов не доведенгий та задоволеню не підлягає.

Outcome: partial