Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-06 00:00:00

У грудні 2014 року [PERSON] звернулась в суд із позовом до [PERSON] , яким просила виділити їй в натурі 63/100 частини житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями під [ADDRESS], до складу яких входить у житловому будинку літ. А: кімната 1-2 площею 10,8 кв.м.; кімната 1-3 площею 11,1 кв.м.; у прибудові літ. а: веранду 1-1 площею 7,96 кв.м., прибудову літ. а1, тамбур літ. а11; а також будівлі та споруди: 1/2 вимощення І; 1/2 огорожі №2; 1/2 огорожі 5; 1/2 огорожі №6; хвіртка №3, ворота №4, погріб літ. З, навіс літ. И; убиральня літ. В; гараж літ. Д, оглядова яма літ. д, літня кухня літ. Б, прибудова літ. б, згідно варіанту №1 висновку експерта №3 від 14.07.2014 року; - визнати за нею право власності на 63/100 частини житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями під [ADDRESS]; - визнати за [PERSON] право власності на 37/100 частин житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями під [ADDRESS] ; стягнути з відповідача на її користь компенсацію в розмірі 47 382,72 грн. ( сорок сім тисяч триста вісімдесят дві грн. 72 коп.) за зменшення її частки у спільній частковій власності на 12/100 частин, а також понесені нею судові витрати (т.1 а.с.19-22). 16.02.2015 року [PERSON] подала заяву про збільшення позовних вимог та, окрім, вище заявленого просила в порядку виділу в натурі, виділити їй ? частину земельної ділянки під [ADDRESS] ( т.1 а.с. 47-48). 15 травня 2015 року, в зв»язку із смертю позивача [PERSON] провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON], третя особа: Головне управління юстиції у Кіровоградській області про виділення частки із майна, що є у спільній частковій власності , зупинено до залучення до участі у справі правонаступника померлої [INFO] [PERSON] . Надалі, ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 18 грудня 2015 року залучено до участі в справі № 404/10673/14-ц ( номер провадження 2/404/960/15 ) за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Головне управління юстиції у Кіровоградській області про виділення частки із майна, що є у спільній частковій власності правонаступника позивача - [PERSON] ( т.1 а.с. 128 ). Після проведення судової будівельно- технічної, оціночно- будівельної, земельно-технічної , оціночно-земельної експертизи, та з врахуванням її висновку, [PERSON] остаточно просила в порядку виділу в натурі, виділити , їй , [PERSON] 65/100 частин житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями під [ADDRESS] :частину житловогу будинку літ. А, а саме приміщення: кімната 1-3 площею 11,1 кв.м., кімната 1-2 площею 10,9 кв. м.; - частину прибудови літери а , а саме приміщення : веранда 1-1 площею 7,96 кв. м.; - прибудова літ. а1, а саме приміщення: ванна 1-6 площею 4,4 кв.м., коридор 1-7 площею 2,4 кв. м.; - прибудова літ. а11, а саме приміщення: тамбур І площею 4,1 кв.м. ; - літня кухня літ. Б; - прибудова літ. Б; - баня літ. Ж; - гараж літ. Д; - оглядова яма літ. Д; - убиральня літ. В; - навіс літ. И; - частина огорожі № 2 (0,45 ч); - хвіртка № 3; -ворота №4; - огорожа № 5; - огорожа № 6; - частина вимощення літ І (0,54 ч.); - погріб літ. З, відповідно до другого варіанта поділу даного житлового будинку згідно висновку комплексної судової будівельно- технічної, оціночно- будівельної, земельно-технічної , оціночно-земельної експертизи № 58 від 14 червня 2016 року; - визнати за нею [PERSON] право власності на 65/100 частин житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями під [ADDRESS]; - визнати за [PERSON] право власності на 35/100 частин житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями під [ADDRESS] ; стягнути з відповідача на її користь компенсацію в розмірі 24961,68 грн. за зменшення її частки у спільній частковій власності на 10/100 частин; - виділити їй ? частину земельної ділянки, що становить 249,3 кв.м від загальної площі земельної ділянки 0,0499 га , кадастровий номер [NUMBER], що знаходиться за адресою [ADDRESS] та на схематичному плані в додатку №14 до варіанта №2 поділу земельної ділянки висновку комплексної судової будівельно- технічної, оціночно- будівельної, земельно-технічної , оціночно-земельної експертизи № 58 від 14 червня 2016 року зображена фіолетовим кольором і обмежена замкненою лінією: 8-2-1-7-6-17-16-15-13-11-10-9-8. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці №18 в додатку №14 ( т.2 а.с. 98-99, 127 ). Вимоги мотивувала тим, що [PERSON], яка доводиться їй матір»ю, на підставі свідоцтва про право власності , виданого 27 листопада 2013 року Кіровоградською міською нотаріальною контрою №2, по реєстру №2-639 належала ? частина житлового будинку під [ADDRESS], та ? частини цього ж будинку, належали на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом , виданого 27.11.2013 року Кіровоградською міською нотаріальною конторою №2, по реєстру №2-641, загалом матері належало ? частини спірного житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями. Після смерті матері вона, [PERSON] , стала спадкоємицею за заповітом належного всього майна [PERSON], зокрема 3/4 частини житлового будинку під [ADDRESS], отримавши свідоцтво 07.12.2015 року та, їй , також належить на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом ? частки у праві спільної часткової власності на земельну ділянку , яка знаходиться за адресою [ADDRESS], що належала спадкодавцю [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 05.02.2015 року Кіровоградською міською державною нотаріальною конторою №2, за реєстровим №2-68. Інша ? частини належать відповідачу , як спадкоємцю за заповітом після смерті [PERSON], померлого [INFO] . На даний період обставини склалися так, що відповідач разом зі своєю сім»єю проживає у спірному житловому будинку та перешкоджає , їй, як власнику володіти та користуватися належними ? частинами цього ж будинку . Добровільно вирішити питання щодо виділу в натурі належної їй частки не можливо, оскільки між ними виникли неприязні стосунки ще за життя [PERSON] Тому, з врахуванням проведеної нової судової експертизи та запропонованими експертом варіантами , на її думку , більш ближчий до ідеальних часток та найбільш прийнятний для обох сторін є другий варіант висновку №58 від 14.06.2016 року як виділу в натурі житлового будинку, так і земельної ділянки. В судовому засіданні представник [PERSON] остаточні вимоги підтримала, в подальшому після оголошеної перерви просила продовжити розгляд справи у її відсутності ( т.2 а.с. 127 ). В судовому засіданні відповідач [PERSON] , зокрема його представник , після проведення комплексної судової будівельно- технічної, оціночно- будівельної, земельно-технічної , оціночно-земельної експертизи вимоги не визнав, із запропонованими експертом варіантами виділу в натурі житлового будинку та земельної ділянки не погодився , у їх задоволенні просив відмовити. В наступні судові засідання не з»явився, про день та час розгляду справи повідомлявся, пояснень чи заперечень на позов не подавав. Третя особа- Головне управління юстиції у Кіровоградській області, його представник в судове засідання не з»явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належно, клопотав про розгляд справи у їх відсутності ( т.1 а.с. 97-97 ). Заслухавши пояснення представника позивача, експерта, вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку щодо часткового задоволення заявлених вимог, з наступного. Згідно ст. 10 ЦПК України обставини цивільних справ встановлюються судом за принципом змагальності. Суд же, зберігаючи об'єктивність і неупередженість, лише створює необхідні умови для всебічного і повного дослідження обставин справи. При дослідженні і оцінці доказів, встановленні обставин справи і ухваленні рішення суд незалежний від висновків органів влади, експертиз або окремих осіб. Згідно ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Крім того, згідно ст.60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на основу своїх вимог або заперечень. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] є учасниками спільної часткової власності на житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. Зазначене підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 07.12.2015 року , за реєстром №1131, та Витягом з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 07.12.2015 року , номер запису 12393551, згідно якого [PERSON] належить 3/4 частки житлового будинку під [ADDRESS], що належала спадкодавцю [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності , виданого 27.11. 2013 року Кіровоградською міською нотаріальною контрою №2, по реєстру №2-639 та свідоцтва про право на спадщину за заповітом , виданого 27.11.2013 року Кіровоградською міською нотаріальною конторою №2, по реєстру №2-641. [PERSON] належить 1/4 частки житлового будинку під [ADDRESS], на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON], померлого [INFO] . Крім того, сторони є учасниками спільної часткової власності на земельну ділянку, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS]. 1/2 частка належить [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 07.12.2015 року, за №1133; 1/2 частка належить [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину від 05.02.2015 року за №268 ( т.1 а.с. 171; т.2 а.с. 134-135). З"ясовано, що як на момент пред"явлення позову, так і до даного часу частки співвласників не виділено в натурі. За приписами ч. 1 ст. 1299 ЦК України, якщо у складі спадщини, яку прийняв спадкоємець, є нерухоме майно, спадкоємець зобов'язаний зареєструвати право на спадщину в органах, які здійснюють державну реєстрацію нерухомого майна (ст. 182 цього Кодексу). Згідно із роз'ясненнями, викладеними у п. 6 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі від 07 лютого 2014 року № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п'ята статті 1268 ЦК України), проте право власності на нерухоме майно у разі прийняття спадщини виникає у спадкоємця з моменту державної реєстрації речового права на нерухоме майно (стаття 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»). Разом із тим суди повинні розмежовувати право на спадщину як майнове право (об'єкт спадкування) та виникнення права власності на спадкове майно як на об'єкт нерухомого майна. Право володіти, користуватись і розпоряджатися своєю власністю гарантовано громадянам України ст. 41 Конституції України. Згідно ч.1 ст. 356 ЦК України, власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. За правилом ч.1 ст.364 ЦК України, співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. За визначенням п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 04 жовтня 1991 року за №7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» (з наступними змінами), у спорах про поділ житлового будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може зменшити або збільшити розмір частки, яка підлягає виділу за умови сплати грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась. У випадках, коли в результаті виділу співвласнику передається частина приміщень, яка перевищує за розміром його частку, суд повинен вирішити питання про стягнення з нього на користь іншої сторони грошової компенсації та зазначити в рішенні фактичні ідеальні частки в праві власності на будинок після його поділу. Аналогічно, приписами ч.1, 3, 4 ст.88 ЗК України передбачено, що володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюється за згодою всіх співвласників, а у разі її недосягнення - в судовому порядку. Учасник спільної часткової власності має права вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками. Відповідно до висновку комплексної судової будівельно- технічної, оціночно- будівельної, земельно-технічної , оціночно-земельної експертизи № 58 від 14 червня 2016 року виділ частки будинку в натурі технічно можливий з відхиленням від часток у праві власності, а саме 1/4 ч. та 3/4 ч., при цьому пропонується експертом п"ять варіантів його виділу. З врахуванням положень наведених норм матеріального права, а також конкретних обставин справи, та найбільш ближчим варіантом до ідеальних часток співвласників , суд дійшов висновку щодо задоволення вимоги позивача про виділ в натурі будинку по другому варіанту зазначеної експертизи. При цьому, слід зобов"язати сторони спільно, для забезпечення ізольованого користування виділених приміщень у житловому будинку літ.А, а, а1, а11, провести наступні будівельні роботи: -закласти дверний проріз між приміщеннями веранди 1-1 площею 7,96 кв.м. та кухні 1-5 площею 7,99 кв.м.; -закласти дверний проріз між приміщеннями кімнати 1-2 площею 10,9 кв.м та кімнати 1-4 площею 23, 67 кв.м.; - влаштувати прохід на земельну ділянку. Враховуючи, що на теперішній час статтею 152 ЖК України не передбачено отримання дозволу на це від виконкому місцевої ради, а також те, що приміщення , які виділяються в ізольоване користування у зазначеному варіанті, згідно вимог діючих нормативних документів , чинних на території України в галузі будівництва , повинні /або можуть бути забезпечені таким інженерним обладнанням: системою електропостачання, слабких струмів, газопостачання, опалення, водопостачання, каналізації, вентиляції та кондиціювання, то відповідно до ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" право на виконання зазначених будівельних робіт у сторін виникає після направлення повідомлення про початок будівельних робіт Управлінню ДАБ інспекції у Кіровоградській області . Разом з тим, із [PERSON] слід стягнути на користь [PERSON] компенсацію у розмірі - 24 961,68 грн. за зменшення її частки у спільній частковій власності на 10/100 (1/10 ч.) частин. Щодо поділу земельної ділянки , то суд зазначає наступне. Відповідно до витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку , номер витягу НВ-3502569342016 від 22.03.2016 року ( т.1 а.с. 171) земельна ділянка за адресою: [ADDRESS], кадастровий номер [NUMBER] має площу 0,0499 га, цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) , належить на праві приватної спільної часткової власності : 1/2 ч. [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 07.12.2015 року, за №1133; 1/2 частка належить [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину від 05.02.2015 року за №268. Згідно вищезазначеного витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку , державна реєстрація земельної ділянки проведена на підставі технічної документації із землеустрою щодо встановлення( відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) 16.01.2014; колективне підприємство "Кіровоградський земельно-кадастровий центр". Площа земельної ділянки , що припадає на частки співвласників складає: 1/2 ч. х498,6 кв.м. = 249,3 кв.м.; 1/2 ч. х498,6 кв.м.=249,3 кв.м. Запропонований експертом варіант №2 поділу земельної ділянки за адресою: [ADDRESS], який і просить прийняти позивач , та з врахуванням поданих пояснень експерта від 07.11.2016 року , слід розглядати разом із варіантом №2 поділу житлового будинку , що судом приймається . Зокрема, за таким варіантом поділу, кожному співвласнику пропонується до виділення земельна ділянка площею 249,3 кв.м. , що відповідає часткам кожної із сторін . При цьому, необхідно зобов"язати [PERSON] забезпечити доступ [PERSON] для догляду за частиною будівлі, яка їй виділяється, має площу 2,98 м.кв. та на схематичному плані в додатку №14 до висновку експерта комплексної судової будівельно- технічної, оціночно- будівельної, земельно-технічної , оціночно-земельної експертизи № 58 від 14 червня 2016 року зображена жовтим кольором і обмежена замкненою лінією: 14-15-13-11-12-14. Координати відповідних точок повороту меж та лінійні розміри зазначеної частини земельної ділянки, зведені у таблиці №16 в додатку№14. Звернувшись до суду з позовом, позивачка сплатила судовий збір в сумі 3654,00 грн., що підтверджено квитанціями (т.1 а.с.1-2) + 121,80 грн. за клопотання щодо призначення судової експертизи ( т.1 а.с. 60) , та під час розгляду справи сплатила вартість проведення судової експертизи в сумі 5000,00 грн, що підтверджено квитанцією (т.1 а.с.174). Зазначені витрати позивача положеннями ст. 79 ЦПК України віднесено до судових витрат, які відповідно до ч.1 ст. 88 ЦПК України мають бути присудженими їй з другої сторони, оскільки на її користь судом ухвалено судове рішення. На підставі вищевикладеного та

Outcome: partial