Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-24 00:00:00

[PERSON] звернувсь суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» та [PERSON], в якому просить суд: -в якості доказів приведеного в позовній заяві витребувати у Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» та вивчити у судовому засіданні паспорт на ділянку газопроводу за адресою: смт Бабаї, вул. 1-го Травня, 35-а; -зобовязати Публічне акціонерне товариство «Харківгаз» припинити бездіяльність в частині само ухиляння від забезпечення організації безпеки охорюваної зони підземного розподільного газопроводу на ділянці смт Бабаї, вул. 1-го Травня, 35-а; -заборонити будівництво та експлуатацію цегляної будівлі, що будується (побудована) з порушенням охоронюваної зони підземного розподільного газопроводу високого тиску за адресою смт Бабаї, вул. 1-го Травня, 35-а; -зобовязати [PERSON] знести незаконну одноповерхову цегляну будівлю, що будується (побудована) з порушенням охоронної зони піземного розподільного газопроводу високого тиску за адресою смт Бабаї, вул. 1-го Травня, 35-а. На підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 12 серпня 2016 року позовну заяву [PERSON] залишено без руху, у звязку з недотриманням вимог статті 119 ЦПК України. 01 вересня 2016 року до суду [PERSON] надала заяву про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення по справі у звязку зі скрутним фінансовим становищем та з огляду на те, що позивач є пенсіонером. Разом з тим, позивач 22 вересня 2016 року надала до суду доповнення до своєї заяви, де також зазначила, що для сплати в повному обсязі судового збору її розміру пенсії не достатньо, та просила суд взяти до уваги той факт, що її син [PERSON] бере участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення і захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України. Згідно ухвали Харківського районного суду Харківської області від 17 жовтня 2016 року відстрочено [PERSON] термін сплати судового збору в розмірі 1073,60 (одна тисяча сімдесят три гривні шістдесят копійок) до ухвалення рішення по цивільній справі №635/6092/16-ц та відкрито провадження у справі. Призначено справу до розгляду у судовому засіданні. 28 листопада 2016 року в судовому засіданні представником відповідача [PERSON] надано заперечення на позов у даній справі, з якого вбачається наступне. Відповідачем спірна будівля була придбана у травні 2016 року, тоді як збудована будівля буда ще у 2001 році. Нового будівництва відповідач з даною будівлею не проводила, лише здійснювала поточний ремонт та оздоблення. Ніяких змін із зовнішніми розмірами відповідач не проводила. Причинного звязку між відповідною будівлею та порушенням охоронюваної зони розподільного підземного газопроводу високого тиску і відповідно наявності загрози для життя, здоровя будь-яких осіб, відповідач не вбачає. У звязку з викладеним відповідач просить в задоволенні позову [PERSON] відмовити, адже немає доказів на підтвердження обставин на які посилається позивач обґрунтовуючи позов. 28 листопада 2016 року в судовому засіданні представником ПАТ «Харківгаз» надано заперечення на позов у даній справі, з яких вбачається наступне. Згідно з вимогами Кодексу газорозподільних систем, яка створює загрозу, затвердженого постановою НКРЕКП №2494 від 30.09.2015 проведення ремонтних робіт будівельних та/або земельних робіт в охоронюваній зоні газорозподільних систем здійснюються відповідно до законодавства за письмовим погодженням Оператора газорозподільних систем (пункт 20), а юридичні та фізичні особи, фізичні особи підприємці, що проводять ремонтні, будівельні та земляні роботи в охоронюваних зонах, зобовязані не пізніше ніж за добу до початку робіт повідомити представника Оператора газорозподільних систем щодо проведення робіт (пункт 30). До ПАТ «Харківгаз» не надходили запити заінтересованих юридичних або фізичних осіб стосовно відомостей про місцезнаходження газопроводів на земельній ділянці за адресою: смт Бабаї, вул. 1-го Травня, 35. [PERSON] як власник земельної ділянки за вказаною адресою повинна була б, в разі проведення будівельних та/або земельних робіт звернутися до ПАТ «Харківгаз» за відповідним погодженням. Однак такого запиту не надходило. При цьому, ПАТ «Харківгаз» звернувся до [PERSON] із запитом, на який було отримано відповідь, що будівельних робіт або робіт з реконструкції будівлі на вказаній ділянці не проводилась, будівля на даний час не використовується, земельна ділянка під будівлю огороджена ще попереднім власником. Також, ПАТ «Харківгаз» вказала, що відповідна будівля до системи газопостачання не підключена. В судовому засіданні 05 січня 2017 року за клопотанням представника позивача залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог - Державний департамент архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області. У відповідності до ухвали Харківського районного суду Харківської області від 05 січня 2017 року призначено судову будівельно-технічну експертизу проведення якої доручено експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. проф. [PERSON]. На вирішення експерта поставлено наступні питання: 1) Чи відповідає фактична будівля за адресою вул.1-го Травня, 35-а у селищі Бабаї Харківського району та області технічному паспорту на громадський будинок «Торгівельний павільйон з літнім кафе» №35-а вулиця 1-го Травня смт Бабаї інвентаризаційна справа №1426 реєстраційний №1-12 р. №8790098? Якщо ні, то за якими критеріями? 2)Який є найближчий до будівлі за адресою вул.1-го Травня, 35-а у селищі Бабаї Харківського району та області газогон високого тиску. Яка фактична мінімальна відстань від фактичної будівлі за адресою вул.1-го Травня, 35-а у селищі Бабаї Харківського району та області до найближчої ділянки газогону високого тиску? В розпорядження експерта надано матеріали цивільної справи № 635/6092/16-ц. Провадження у цивільній справі №635/6092/16-ц зупинено на час проведення експертизи. 10 січня 2017 року позивачем направлено апеляційну скаргу на ухвалу про забезпечення доказів від 05.01.2016. 18 січня 2017 року цивільна справа № 635/6092/16-ц направлена до Апеляційного суду Харківської області для вирішення питання прийняття апеляційної скарги. Ухвалою апеляційного суду Харківської області від 20 січня 2017 року в задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору відмовлено та апеляційну скаргу [PERSON] на ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 05.01.2017 залишено без руху, надано пятиденний строк для усунення недоліків. На підставі ухвали апеляційного суду Харківської області від 10 лютого 2017 року апеляційна скарга [PERSON] на ухвалу Харківського районного суду Харківської області від 05.01.2017 у справі №635/6092/16-ц повернена апелянту. 20 лютого 2017 року матеріали цивільної справи №635/6092/16-ц повернені з апеляційного суду Харківської області та направлено до Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. проф. [PERSON] для проведення експертизи на підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 05.01.2017. 01 червня 2017 року до суду повернулися матеріали цивільної справи №635/6092/16-ц, разом з повідомленням про неможливість надання висновку №2308. На підставі ухвали суду від 01 червня 2017 року провадження у справі відновлено та призначено судове засідання. 16 червня 2017 року позивачем до суду надано додаткові пояснення у спростування викладених в запереченнях відповідача [PERSON], а також письмові докази у даній справі. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 16 червня 2017 року у цивільній справі № 635/6092/16-ц призначено судову будівельно-технічну експертизу проведення якої доручити експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. проф. [PERSON]. На вирішення експерта поставлено наступні питання: 1) Чи відповідає фактична будівля за адресою вул.1-го Травня, 35-а, у селищі Бабаї Харківського району та області технічному паспорту на громадський будинок «Торгівельний павільйон з літнім кафе» №35-а вулиця 1-го Травня смт Бабаї інвентаризаційна справа №1426 реєстраційний №1-12 р. №8790098? Якщо ні, то за якими критеріями? 2) Який є найближчий до будівлі за адресою вул.1-го Травня, 35-а у селищі Бабаї Харківського району та області газогон високого тиску. Яка фактична мінімальна відстань від фактичної будівлі за адресою вул.1-го Травня, 35-а, у селищі Бабаї Харківського району та області до найближчої ділянки газогону високого тиску? 3) Чи відповідає фактичному розміру будівлі, матеріал конструкції фундаментів, стін та склад приміщень технічному паспорту на будівлю, що розташована за адресою: смт Бабаї, вул.1-го Травня, 35-а, виготовленого станом на 10.04.2016 (тобто станом на момент складання договору купівлі-продажу)? 4) Чи містить технічний паспорт на нежитлову будівлю, що розташована за адресою: смт Бабаї, вул.1-го Травня, 35-а, виготовлений станом на 10.04.2016 позначку (штамп) про самовільне будівництво? 5) До якого виду будівельних робіт відносяться будівельні роботи по оздобленню приміщення (капітальний ремонт, поточний ремонт тощо)? Чи потребує проведення даного виду будівельних робіт складання проектної документації? 6) В якому технічному стані знаходиться будівля, що розташована за адресою: смт Бабаї, вул.1-го Травня, 35-а, станом на час проведення експертизи? 7) Чи відповідає існуюча будівля, що розташована за адресою: смт Бабаї, вул.1-го Травня, 35-а, будівельним нормам та правилам? В розпорядження експерта надано матеріали цивільної справи № 635/6092/16-ц. Витребувано для надання експерту: оригінал паспорту на ділянку газопроводу, що розташований по вул. 1-го Травня, 35в, в с.Бабаї, Харківського району, Харківської області; оригінал проектної документації на ділянку газопроводу, що розташований по вул. 1-го Травня, 35в, в с.Бабаї, Харківського району, Харківської області. 10 жовтня 2017 року до суду повернулися матеріали цивільної справи №635/6092/16-ц, разом з повідомленням про неможливість надання висновку №11308. На підставі ухвали суду від 10 жовтня 2017 року провадження у справі відновлено та призначено судове засідання. 28 листопада 2017 року представником Державного департаменту архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області [PERSON], який діє на підставі довіреності від 02.02.2017 №40-704-10/954 виданої головою Державної архітектурно-будівельною інспекцією України [PERSON], до суду надано клопотання про підтримання цивільного позову. Так, з тексту відповідного клопотання вкачається, що за результатами проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил на обєкті за адресою: будинок 35-А, вулиця 1-го Травня, смт Бабаї Харківського району Харківської області, було встановлено наявність нежитлової будівлі магазину. Перевірка здійснювалась у присутності субєкта містобудування [PERSON], яка наділа договір купівлі-продажу нежитлової будівлі від 25.05.2016, зареєстрованого в реєстрі за №1056. Проте, згідно з даними єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Держархбудінспекції України, інформація щодо наявності права на виконання будівельних робіт та введення в експлуатацію обєкта в Департаменті відсутні. Одночасно з актом перевірки посадовими особами Державного департаменту архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області 09.02.2017 відносно [PERSON] було складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та надано Припис №20-Пр від 09.02.2017 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з вимогою усунути порушення в строк до 09.05.2017. За результатами розгляду протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту ДАБІ у Харківській області 23.03.2017 було складено постанова №20-П від 23.03.2017, якою [PERSON] визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 7 статті 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500,20 гривень. Відповідна постанова була оскаржена до суду, проте за результатами розгляду не скасована. При цьому, далі вказано, що питання демонтажу спірного обєкту розглядалося Комісією з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Харківської районної державної адміністрації 06.02.2017 та 16.02.2017. З посилання на приведене вище, Департамент зробив висновок, що [PERSON] порушено будівельне законодавство, а тому Департамент підтримує позов [PERSON] в повному обсязі. 19 березня 2018 року позивачем було уточнену позов, та остаточно просить суд зобовязати [PERSON] невідкладно знести самочинно збудовану споруду, яка знаходиться за адресою: Харківська область, Харківський район, смт Бабаї, вулиця 1 Травня, 35-а. В обґрунтування уточненої позовної заяви [PERSON] вказала, що за адресою: Харківська область, Харківський район, смт Бабаї, вул. 1 Травня, 35-а Відповідачем [PERSON] було придбано нежитлова будівля, торгівельний павільйон з літнім кафе літ. «А-1», обєкт складається з торгівельного павільйонна площею 80,5 кв.м. (цегла, залізо, шифер), ганка літ. а (цегла, плітка) та ганка літ. А1. Зазначене підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Держаного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєктів рухомого майна, яка знаходиться в матеріалах справи (стр. 46), технічним паспортом на придбану нежитлову будівлю, копія якого знаходиться в матеріалах справи (стр. 43). Що стосується земельної ділянки за вище згаданою адресою, то вона знаходиться у користуванні Відповідача [PERSON] (згідно з ст. 120 ЗК України), та у комунальній власності, також існують обмеження у використанні даної ділянки. Вид обмеження: охоронна зона навколо інженерних комунікацій, охоронна зона навколо (вздовж) обєкта зв'язку. Зазначене підтверджується Інформаційною довідкою Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку від 15.06.2017, копія якої знаходиться в матеріалах справи (стр. 166, 167) та Інформаційною довідкою. З літа 2016 року, [PERSON], на земельній ділянці в смт Бабаї по вул. 1 Травня, 35-а, де проходить газопровід високого тиску з 1981 р., II категорії - Ду 100 Р-0,6 МПа, було самочинно збудовано будівлю магазину «Маркет», яка не відповідає п. 8.56 (додаток 8.1.) ДБН 360-92 ** «Містобудування Планування та забудова міських та сільських поселень», без належних на те дозволів і документів. Зазначене підтверджується, судово будівельно-технічною експертизою №9652 від 20.10.2017, яка знаходиться в матеріалах досудового розслідування, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 12016220430003273 від 12.08.2016, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 365 КК України, та відповіддю на адвокатський запит від 26.06.2018, Топографо-геодезичне вишукуванням, копії якої знаходяться в матеріалах справи (стр. 162,164), копією будівельного паспорту на ділянку розподільного газопроводу, наданого ПАТ «Харківгаз» та копією робочого проекту (копія якої знаходиться в матеріалах справи - стр. 183-190), відповіддю на запит Департаменту Держаної Архітектурно -будівельної інспекції Харківської області від 13.07.2016 р. №1020-3071, в якій зазначено, що в Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, інформація щодо обєкта за адресою: Харківська область, Харківський район, смт Бабаї, вул. 1 Травня, 35-а- відсутня (копія якої знаходиться в матеріалах справи - стр. 56), відповіддю Відділу містобудування та архітектури від 30.06.2016 №71(копія якої знаходиться в матеріалах справи - стр. 58), відповіддю Харківської обласної державної адміністрації від 17.08.2016, №01-38/6345 (копія якої знаходиться в матеріалах справи - стр. 84), Актом №287-А перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 06.07.2016 6345 (копія якої знаходиться в матеріалах справи - стр. 86), відповіддю Управління житлово-комунального господарства та будівництва ХРА Харківської області від 06.03.2017 в якій також зазначено про проведення демонтажу опалюваного приладу та відключення електромережі споруди (копія якої знаходиться в матеріалах справи - стр. 175), Протоколом №2 позачергового засідання районної Комісії від 06.02.2017 (копія якої знаходиться в матеріалах справи - стр. 176), в якій зазначено, що під час перевірки встановлено, що власницею магазину [PERSON] проведено роботи з будівництва магазину без реєстрації декларації про виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги п. 2 ч. 1 ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.5 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів, зареєстрованого постановою КМУ від 13.04.2011 №461 (копія якої знаходиться в матеріалах справи - стр. 177), відповіддю Харківської обласної Адміністрації від 20.03.2017 №КО-361:КО-746/08-18 (копія якої знаходиться в матеріалах справи - стр. 178). Відповідачем на земельній ділянці, в смт Бабаї по вул. 1 Травня, 35-а вчинено самовільне будівництво на газопроводі високого тиску, яке протирічить громадським інтересам, нормам закону, вимогам та правилам проведення будівельних робіт, з істотними порушеннями в охоронній зоні газопроводу, без належних на те дозволів і документі, а це значить, що газопроводу загрожує небезпека, яка може привести до аварії, ліквідація якої може стати не можливою чи утрудниться із-за самовільно збудованої будівлі. Аварія може привести до людських жертв, до завдання шкоди життю та здоровю Позивача, як мешканця [INFO], пошкодити її майно та майно інших мешканців смт Бабаї, відсутності газу в населеному пункті, також самовільно збудована будівля може ускладнити ремонт та обслуговування газопроводу. Позивачем вказано також, що людські жертви можуть бути значними, оскільки неподалеку від самочинно збудованої будівлі знаходиться дитяча школа та цю будівлю - магазин «Маркет» відвідує багато покупців. Оскільки Позивачем, як заінтересованою особою, було використано усі можливі заходи, що до реагування та притягнення [PERSON] до відповідальності за самочинне будівництво, усунення загроз такого будівництва, і це не дало жодного результату, [PERSON] не то, що зупинила самочинне будівництво чи перебудувала самочинно збудовану будівлю, а взагалі відмовляється визнавати порушення з свого боку, що підтверджується її бездіяльністю, про яку зазначено у відповідях на скарги та заяви, що містяться в матеріалах справи, запереченнями на позовну заяву (матеріали справи стр. 47). Саме тому Позивач просить суд застосувати крайню міру до [PERSON] та зобовязати її знести самочинно збудовану будівлю за адресою: Харківська область, Харківський район, смт Бабаї, вул. 1 Травня, 35-а (магазин «Маркет»). Більш того, позивач вказує, що вимога про знесення самочинного будівництва є законною, оскільки самочинно збудовану будівлю збудовано з істотними порушеннями норм та правил, що підтверджується також статтями 96, 120, 112 Земельного кодексу України та статтями 319, 322, 376, 1163, 1164 ЦК України. Відтак, з посиланням на все вище приведене позивач і просить зобовязати відповідача знести спірну будівлю. На підставі ухвали суду від 12 квітня 2018 року клопотання позивача [PERSON] про забезпечення доказів у цивільній справі №635/6092/16-ц задоволено. Витребувано з Харківського відділу поліції Головного управління національної поліції в Харківській області належним чином завірену копію судово будівельно-технічної експертизи №9652 від 20.10.2017 проведеної в межах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12016220430003273 від 12.08.2016, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого статтею 356 КК України. Копія висновку судово будівельно-технічної експертизи №9652 від 20.10.2017 проведеної в межах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12016220430003273 від 12.08.2016, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого статтею 356 КК України, надана до суду 08 травня 2018 року. Як вбачається з відповідного висновку, за адресою: Харківська область, Харківський район, смт Бабаї, вул.1-го Травня, 35-А, проходить газопровід високого тиску, розташування будівлі магазину «Маркет» за цією адресою не відповідає вимогам п. 8.56 ДБН 360-92 ** «Містобудування. Планування та побудова міських та сільських поселень». В судовому засіданні представник позивача [PERSON] [PERSON], яка діє на підставі договору про надання правової допомоги від 28.11.2017, вимоги уточненої позовної заяви підтримала та просила суд їх задовольнити з посиланням на обґрунтування викладені в тексті позову та з огляду на висновки судово будівельної-технічної експертизи №9652 від 20.10.2017 проведеної в межах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12016220430003273 від 12.08.2016, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого статтею 356 КК України. Представник третьої особи Публічного акціонерного товариства «Харківгаз», [PERSON], яка діє на підставі довіреності від 19.03.2018 №Др-47-0318, в судовому засіданні вирішення даної справи залишив на розсуд суду. Представник третьої особи - Державного департаменту архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, [PERSON], що діє на підставі довіреності від 23.01.2018 №40-702-10/558, в судовому засіданні вирішення даної справи залишив на розсуд суду. Ні відповідач, ні її представник в судове засідання повідомлені про час, дату та місце розгляду не зявилися, про причини неявки суду не повідомили, відзив на уточнену позову заяву до суду не надавали. Від відповідача та її представника на протязі довгого часу надходили заяви про перенесення розгляду справи, які не були достатньо обґрунтовані, зокрема, як і чергова заява [PERSON] від 24.05.2018 про перенесення розгляду справи. Суд, розглянувши заяву відповідача про перенесення розгляду справи приходить до висновку, що зазначені в даній заяві причини перенесення розгляду справи є не поважними, з огляду зокрема на те, що у справі вже були численні перенесення розгляду справи за заявами сторін за різних причин та спричинило тривалий розгляд даної справи судом. З урахуванням викладеного, заява відповідача про перенесення розгляду справи розцінюється судом як затягування розгляду справи. За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). З огляду на приведене та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою представника позивача, вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача та його представника, які належним чином повідомилися про судове засідання, у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення. Суд, вислухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, оцінивши приведені обґрунтування та докази у їх сукупності, приходить до наступного висновку. 15 грудня 2017 року набрала чинності нова редакція ЦПК України. Відповідно до пункту 9 статті 1 Перехідних положень ЦПК України, справи у судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. При цьому відповідно до статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Згідно вимог частини четвертої статті 10 ЦПК України суд при розгляді застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обовязковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Так, у пункті 33 рішення Європейського суду з прав людини від 19.02.2009 у справі "Христов проти України" суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване частиною першої статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Відповідно до статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У справі "Белле проти Франції" Європейський суд з прав людини зазначив, що "стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права". Правилами частин третьої статті 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно частини другої статті 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України). Судом встановлено, що позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON], з вимогою зобовязати останню знести самочинно збудовану будівлю за адресою: Харківська область, Харківський район, смт Бабаї, вул. 1 Травня, 35-а, вказуючи на те, що спірну будівлю збудовано з істотними порушеннями норм та правил, з істотними порушеннями в охоронній зоні газопроводу, без належних на те дозволів і документі. Як зазначено позивачем, така обставина вказує на те, що газопроводу загрожує небезпека, яка може привести до аварії, ліквідація якої може стати не можливою чи утрудниться через самовільно збудовану будівлю, аварія може привести до людських жертв, до завдання шкоди життю та здоровю позивача, як мешканця [INFO], пошкодити її майно та майно інших мешканців смт Бабаї, відсутності газу в населеному пункті, також самовільно збудована будівля може ускладнити ремонт та обслуговування газопроводу. Позивачем вказано також, що людські жертви можуть бути значними, оскільки неподалеку від самочинно збудованої будівлі знаходиться дитяча школа та цю будівлю - магазин «Маркет» відвідує багато покупців. Разом з тим, згідно пункту 5 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 6 «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)» право на звернення до суду з позовом про знесення або перебудову самочинно збудованого об'єкта нерухомості мають як органи державної влади, так і органи місцевого самоврядування. У випадках порушення прав інших осіб право на звернення до суду належить і таким особам за умови, що вони доведуть наявність порушеного права (стаття 391 ЦК України), а також власнику (користувачу) земельної ділянки, якщо він заперечує проти визнання за особою, яка здійснила самочинне будівництво на його земельній ділянці, права власності на самочинно збудоване нерухоме майно (частина четверта статті 376 та стаття 391 ЦК України). Відповідно до положень статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення факту самочинного будівництва обєкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого обєкта та компенсацію витрат, повязаних з таким знесенням. Відтак, з приведеного вище вбачається, що з позовом про знесення самочинно збудованої будівлі можуть звернутися органи державної влади, органи місцевого самоврядування, орган державного архітектурно-будівельного контролю (стаття 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»), а також особи за умови, що вони доведуть наявність порушеного права (стаття 391 ЦК України) та власник (користувач) земельної ділянки, якщо він заперечує проти визнання за особою, яка здійснила самочинне будівництво на його земельній ділянці, права власності на самочинно збудоване нерухоме майно (частина четверта статті 376 та стаття 391 ЦК України). Як встановлено в ході судового розгляду, до жодних з перелічених вище субєктів позивач не відноситься. При цьому, у суду на час розгляду даної справи відсутні відомості про те, що право звернутися з позовом про знесення будівель побудованих з порушенням будівельних норм, у разі невиконання приписів, інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю реалізовано у передбаченому вимогами Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» порядку. Доводи позивача про те, що використано всі заходи передбачені законодавством щодо реагування та притягнення [PERSON] до відповідальності, однак порушення містобудівного законодавства та прав і охоронюваних законом інтересів позивача та жителів смт Бабаї відповідачем не усунуто, у звязку чим, позивач була змушена звернутись до суду, спростовуються наявністю передбаченого законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» порядку вирішення питання про знесення будівель побудованих з порушенням будівельних норм. Між тим, положеннями приведеного закону не передбаченого альтернативного субєкта для звернення з відповідним позовом. Такими повноваженнями наділені саме органи державного архітектурно-будівельного контролю. Посилання ж позивача на положення статей 1163 та 1164 ЦК України стосовно усунення загрози життю, здоровю, майну фізичної особи, суд не приймає як достатні для вирішення питання про знесення самочинно збудованої споруди, адже позивачем не доведено, що безпосередньо її життю, її здоровю або її майну загрожує небезпека. Тоді як позивач не наділена повноваженнями звертатися до суду з відповідним позовом в інтересах інших осіб жителів смт Бабаї Харківського району Харківської області. При цьому, як вбачається з копії висновку судово будівельно-технічної експертизи №9652 від 20.10.2017 проведеної в межах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12016220430003273 від 12.08.2016, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого статтею 356 КК України, експертом було встановлено лише невідповідність розташування спірної будівлі магазину вимогам п. 8.56 ДБН 360-92 ** «Містобудування. Планування та побудова міських та сільських поселень», тоді як обставин, що існує загроза життю, здоровю, майну фізичної особи, у звязку з відповідним порушенням державних будівельних норм у висновку не встановлено. Оцінюючи все вище приведене, з огляду на положення статей 4, 5, 13 ЦПК України, оскільки позивачем не доведено, що безпосередньо її життю, її здоровю або її майну загрожує небезпека, суд приходить до висновку, що позов [PERSON] задоволенню не підлягає.

Outcome: dismissed