Jurisdiction: civil
Date: 2016-06-14 00:00:00

Виконувач обовязків керівника Коростенської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Степанівської сільської ради Лугинського району Житомирської області, третя особа на стороні позивача, що не заявляє самостійних вимог ДП «Лугинське державне лісове агропромислове підприємство Лугинський держлісгосп АПК» звернувся в суду з позовом до відповідача, в якому зазначив, що в ході аналізу стану законності на території Лугинського району, встановлено, що 14.12.2012 в.о. інженера охорони і захисту лісу, [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення № 4, згідно якого [PERSON] 13.12.2015 у кварталі 3 вид 6 Степанівського лісництва вчинив незаконну рубку 19 сухостійних дерев вільхи, діаметром пня 12 штук 22 см., 4 штуки 26 см., 3 штуки 34 см. Постановою про накладення адміністративного стягнення № 4 від 14.12.2015 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого\~ст. 65 КУпАП\~та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 85,00 грн. Проведеним розрахунком шкоди, відповідно до\~Постанови КМУ від 23.07.2008 № 665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу", визначено її розмір в сумі 11575 грн. 14 коп., яку відповідач добровільно не відшкодував. Тому виконувач обовязків Коростенської місцевої прокуратури просив стягнути з відповідача на користь Степанівської сільської ради Лугинського району Житомирської області, третя особа на стороні позивача, що не заявляє самостійних вимог ДП «Лугинське державне лісове агропромислове підприємство Лугинський держлісгосп АПК» кошти в сумі - 11575 грн. 14 копійок. В судовому засіданні прокурор Коростенської місцевої прокуратури\~[PERSON] позовні вимоги підтримала в повному обсязі з підстав наведених у письмових поясненнях. Степанівська сільська рада Лугинського району та третя особа на стороні позивача, що не заявляє самостійних вимог ДП «Лугинське державне лісове агропромислове підприємство Лугинський держлісгосп АПК» надіслали до суду заяви про розгляд справи без участі їхніх представників, позовні вимоги підтримують в повному обсязі. Відповідач в судове засідання не з'явився про час, день та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, причини своєї неявки суду не повідомив, суд вважає за можливе розглядати справу без участі відповідача. Оскільки прокурор не заперечує проти заочного розгляду справи, а відповідач належним чином повідомлений про день та час розгляду справи, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, повно та всебічно дослідивши надані докази, дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що постановою про накладення адміністративного стягнення № 4 від 14.12.2015, [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого за\~ст. 65 КУпАП\~та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 85,00 грн. (а.с.14). Відповідно ч. 4\~ст. 61 ЦПК України, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов'язкова для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до \~Постанови КМУ від 23.07.2008 року № 665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу", проведений розрахунок шкоди свідчить про збитки в розмірі 11575 грн. 14 коп., які відповідач добровільно не відшкодував (а.с.10). Відповідно до ч. 1\~ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища"\~- Порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Частиною 4\~ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища"\~встановлено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до п. 4\~ст. 19 Лісового кодексу України, постійні лісокористувачі мають право на відшкодування збитків у випадках визначених законодавством. Стаття 105 даного Кодексу передбачає, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Крім того, ст. 107 зазначеного\~Кодексу встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. У відповідності до положень\~ст. 69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом лісорубний квиток або лісовий квиток. Оскільки [PERSON] не мав лісорубного квитка та не погоджував свою діяльність з органами виконавчої влади з питань лісового господарства, охорони навколишнього природного середовища він зобов'язаний відшкодувати заподіяну ним шкоду. Відповідно до\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. На підставі викладеного, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача та про стягнення шкоди завданої незаконною порубкою лісу. Відповідно до ч. 1\~ст. 88 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, понесені останнім, які складаються з судового збору в розмірі 1378,00 грн. (а.с.7).

Outcome: approved