Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-13 00:00:00

У березні 2021 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА АКЦІОНЕРНИЙ БАНК «УКРГАЗБАНК» про розірвання договору, про стягнення безпідставно набутих коштів, про стягнення збитків. Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 19 січня 2021 року між ним та ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» був укладений договір № 3074 про проведення арбітражних операцій на умовах маржинальної торгівлі. Внаслідок порушення відповідачем істотних умов даного договору позивач отримав матеріальні збитки у розмірі 8600 доларів США. Також, відповідач ухиляється від повернення йому грошових коштів у розмірі 1400 доларів США, які знаходяться на його рахунку. А відтак, позивач просить розірвати договір № 3074 від 19 січня 2021 року про проведення арбітражних операцій на умовах маржинальної торгівлі, стягнути з відповідача реальні збитки у розмірі 8600 доларів США та безпідставно набуті грошові кошти у розмірі 1400 доларів США. Ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси від 26 березня 2021 року відкрито провадження по даній справі. Ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси від 20 квітня 2021 року у відповідача ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» витребувано докази, а саме належним чином засвідчені документи, зокрема розписки, повідомлення, додатки до договору, протоколи, заяви, в тому числі в електронному вигляді про ознайомлення [PERSON] з умовами та правилами торгівлі, які не містяться безпосередньо в Договорі про проведення арбітражних операцій на умовах маржинальної торгівлі № 3074 від 19 січня 2021 року, які підписані ним власноручно або з використанням його електронного цифрового підпису та належним чином засвідчені докази повідомлення та ознайомлення [PERSON] з умовами та правилами торгівлі, які не містяться безпосередньо в Договорі про проведення арбітражних операцій на умовах маржинальної торгівлі № 3074 від 19 січня 2021 року шляхом направлення відповідних листів, роз`яснень на його поштову, електронну адресу чи на пошту в електронний кабінет користувача в програмному терміналі "MetaTrader4-UkrGasBank". Витребувані у відповідача ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» докази до суду надані не були. Ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси від 01 червня 2021 року у відповідача ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» було витребувано інформацію щодо причин невиконання ухвали Малиновського районного суду м. Одеси від 20 квітня 2021 року, щодо посадової особи, якій доручено виконання даної ухвали та на якій стадії перебуває виконання даної ухвали. Витребувана у відповідача ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» інформація до суду надана не була. Ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси від 11 червня 2021 року було закрито підготовче судове засідання та справа призначена до розгляду у судовому засіданні. 15 червня 2021 року від відповідача ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» на електронну адресу суду надійшли письмові пояснення, у яких він заперечує проти задоволення позову у повному обсязі. Належним чином повідомлений позивач надав до суду заяву в якій зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить розглядати справу за його відсутності. Відповідач ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» неодноразово повідомлявся про дати та час судових засідань, однак до суду не з`явився. 15 червня 2021 року від відповідача ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» на електронну адресу суду надійшли письмові пояснення, у яких він заперечує проти задоволення позову у повному обсязі. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовна заява підлягає задоволенню. Судом встановлено, що 19 січня 2021 року між [PERSON] та ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» був укладений договір № 3074 про проведення арбітражних операцій на умовах маржинальної торгівлі. Згідно платіжного доручення в іноземній валюті № 1 від 20 січня 2021 року позивач через операційну касу відповідача вніс грошові кошти у сумі 10000 доларів США., які відповідач мав зарахувати на його торгівельний рахунок, що і знайшло своє відображення в програмному терміналі "MetaTrader4-UkrGasBank" в графі «Депозит». 29.01.2021 року в програмному терміналі "MetaTrader4-UkrGasBank" позивач здійснив єдину торгівельну операцію в торгівельній парі USD/GOLD (Долар США/Золото), а саме купівлю «Золота» по ціні 1866,10 в об`ємі «5», про що був оформлений торговий ордер № 16176302. Того ж дня, відповідачем ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» була здійснена зворотна торгівельна операція в торгівельній парі USD/GOLD (Долар США/Золото), а саме продаж «Золота» по ціні 1848,90 в об`ємі «5», а залишок коштів позивача склав 1400 доларів США, тобто (-8600) доларів США. Як вбачається з електронного листа ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» надісланого на електронну адресу позивача [PERSON] 02 лютого 2021 року, зазначені торгівельні операції були проведені у 500 кратному розмірі, тобто на суму, що в 500 разів перевищує вартість торгівельної операції, яка була відображена в терміналі UkrGasBank-MT-4 на момент проведення цих операцій, оскільки до складу 5 лотів входить 500 унцій «Золота», а відтак і наслідки таких операцій обраховувалися в 500 кратному розмірі. Згідно ч. ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно ч. 1 ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно з приписами статей 525, 526, 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами, а зобов`язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Відповідно до п. 1.1. Договору про проведення арбітражних операцій на умовах маржинальної торгівлі № 3074 від 19 січня 2021 року (далі Договір) предметом цього договору є загальні умови проведення між сторонами операцій на умовах маржинальної торгівлі на міжнародному валютному ринку. Відповідно до\~п.\~1.3.\~Договору Банк проводить Арбітражні операції Клієнта на умовах маржинальної торгівлі без реальної поставки валют шляхом укладання з клієнтом угод з купівлі-продажу іноземної валюти за курсом, обраним Клієнтом на підставі наданого Банком на поточний момент часу курсу, який формується на базі міжбанківського курсу на міжнародному валютному ринку. Відповідно до п. 3.1.1. Договору "Арбітражні операції на умовах маржинальної торгівлі" (далі Операції) безготівкові операції, які передбачають виконання двох зустрічних зобов`язань з купівлі та продажу однієї іноземної валюти за іншу іноземну валюту та здійснюються без реальної поставки валюти на міжнародному валютному ринку з метою отримання прибутку від зміни валютного курсу або хеджування валютних ризиків. Відповідно до п. 7.2. Договору Операції проводяться на умовах Спот без реальної поставки валют, за згодою Клієнта на проведення Операції за обраним Клієнтом Поточним курсом на основі наданих Банком курсів. Відповідно до п. 3.1.6. Договору "Дата валютування (спот)" - обумовлена угодою дата (другий робочий день після дати укладання угоди, не враховуючи вихідні та святкові дні), згідно з якою Банк отримує права власності на куплену іноземну валюту і виконує своє зобов`язання щодо передавання контрагенту проданої валюти. Таким чином, як вбачається з умов Договору, зокрема і пунктів 1.1. 1.3., що становлять його предмет, роздруківок інтерфейсу з програмного терміналу UkrGasBank-MT-4 при оформленні торгівельного ордеру, наданих позивачем, при здійсненні торгівельних операцій, зокрема в торгівельній парі USD/GOLD (Долар США/Золото) не передбачено можливості здійснювати торгівельні операції у 500 кратному розмірі та не має відповідних попереджень про це. Позивачем [PERSON] у позовній заяві були поставлені запитання до відповідача щодо пунктів Договору, в яких передбачена можливість здійснювати торгівельну операцію з банківськими металами та на суму, що значно перевищує розмір коштів, які містяться на рахунку, походження цих коштів, документальне підтвердження цих операцій щодо суб`єктного складу. Однак, відповідач не надав відповідей на ці запитання. Крім того, Ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси від 20 квітня 2021 року у відповідача ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» витребувано докази, а саме належним чином засвідчені документи, зокрема розписки, повідомлення, додатки до договору, протоколи, заяви, в тому числі в електронному вигляді про ознайомлення [PERSON] з умовами та правилами торгівлі, які не містяться безпосередньо в Договорі про проведення арбітражних операцій на умовах маржинальної торгівлі № 3074 від 19 січня 2021 року, які підписані ним власноручно або з використанням його електронного цифрового підпису та належним чином засвідчені докази повідомлення та ознайомлення [PERSON] з умовами та правилами торгівлі, які не містяться безпосередньо в Договорі про проведення арбітражних операцій на умовах маржинальної торгівлі № 3074 від 19 січня 2021 року шляхом направлення відповідних листів, роз`яснень на його поштову, електронну адресу чи на пошту в електронний кабінет користувача в програмному терміналі "MetaTrader4-UkrGasBank". Однак, ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» не надав відповідних доказів. Суд критично ставиться до посилання відповідача ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» на пункт 2.5. Договору, згідно якого підписання цього Договору з боку Клієнта засвідчує, що він отримав роз`яснення щодо правил проведення Операцій та будь яких платежів, пов`язаних з виконанням Операцій, ознайомлений з правилами розрахунків, існуючими ризиками та можливими розмірами збитків, а також отримав від Банку інформацію, зазначену в ч. 2 ст. 12 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг», так як з даного пункту незрозуміло про які саме правила, операції та розрахунки йде мова; та пункт 4.1.7. Договору, згідно якого, Клієнт зобов`язаний відслідковувати інформацію на сайті ПАТ АБ «УКРАГАЗБАНК», оскільки незрозуміло, яку саме інформацію, в яких саме розділах та в який час та інтервал часу. Будь яких додатків з переліком правил проведення операцій та розрахунків окрім тих, які зазначені в самому Договорі, відповідачем надано не було. Відповідно до\~правової позиції\~КЦС ВС,\~викладеній у Постанові Верховного Суду від 27 травня 2021 у справі № 664/2854/17-ц принцип тлумачення правочинів Contra proferentem (лат. verba chartarum fortius accipiuntur contra proferentem) означає, що слова договору повинні тлумачитися проти того, хто їх написав. Особа, яка включила ту або іншу умову в договір, повинна нести ризик, пов`язаний з неясністю такої умови. При цьому, це правило застосовується не тільки в тому випадку, коли сторона самостійно розробила відповідну умову, але й тоді, коли сторона скористалася стандартною умовою, що була розроблена третьою особою. Це правило підлягає застосуванню не тільки щодо умов, які "не були індивідуально узгоджені" (no individually negotiated), але також щодо умов, які хоча і були індивідуально узгоджені, проте були включені в договір "під переважним впливом однієї зі сторін" (under the diminant sinfluence of the party). Згідно зі статтею 13 ЦК України цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. При здійсненні цивільних прав особа повинна додержуватися моральних засад суспільства. У зв`язку з цим, добросовісність при правовому регулюванні цивільних відносин повинна розглядатися як відповідність реальної поведінки учасників таких відносин вимогам загальносоціальних уявлень про честь і совість. Іншими словами, щоб бути добросовісним, дії та вчинки учасників цивільних відносин мають здійснюватися таким чином, щоб вони викликали схвальну оцінку з боку суспільної моралі, зокрема в аспекті відповідності застосованих засобів правового регулювання тим цілям, які перед ним ставляться. І, навпаки, реалізація правового регулювання цивільних відносин буде недобросовісною, якщо соціальна свідомість відторгає її як таку, що не відповідає задекларованій меті. Відповідно до статті 3 ЦК України принципи справедливості, добросовісності та розумності є однією із фундаментальних засад цивільного права, спрямованою, у тому числі, на утвердження у правовій системі України принципу верховенства права. При цьому добросовісність означає прагнення особи сумлінно використовувати цивільні права та забезпечити виконання цивільних обов`язків, що зокрема підтверджується змістом частини 3 статті 509 цього Кодексу. Отже, законодавець, навівши у тексті Цивільного кодексу України зазначений принцип, установив у такий спосіб певну межу поведінки учасників цивільних правовідносин, тому кожен із них зобов`язаний сумлінно здійснювати свої цивільні права та виконувати цивільні обов`язки, у тому числі передбачати можливість завдання своїми діями (бездіяльністю) шкоди правам та інтересам інших осіб. Цей принцип не є суто формальним, оскільки його недотримання призводить до порушення прав та інтересів учасників цивільного обороту. Крім того,\~як вже\~зазначалось,\~відповідно до\~п.п.\~1.3.,\~3.1.1.\~Договору Банк\~проводить Арбітражні\~операції Клієнта\~на умовах\~маржинальної торгівлі\~без реальної\~поставки валют\~шляхом укладання\~з клієнтом\~угод з\~купівлі-продажу\~іноземної валюти\~за курсом,\~обраним Клієнтом\~на підставі\~наданого Банком\~на поточний\~момент часу\~курсу,\~який формується\~на базі\~міжбанківського курсу\~на міжнародному\~валютному ринку. Арбітражні операції на умовах маржинальної торгівлі (далі Операції) безготівкові операції, які передбачають виконання двох зустрічних зобов`язань з купівлі та продажу однієї іноземної валюти за іншу іноземну валюту та здійснюються без реальної поставки валюти на міжнародному валютному ринку з метою отримання прибутку від зміни валютного курсу або хеджування валютних ризиків. Відповідно до ч. 2 ст. 1 ЗУ «Про валюту та валютні операції» термін "банківські метали" вживається у значенні, визначеному ЗУ "Про державне регулювання видобутку, виробництва і використання дорогоцінних металів і дорогоцінного каміння та контроль за операціями з ними". Згідно п. 13 ч. 1 ст. 1 ЗУ "Про державне регулювання видобутку, виробництва і використання дорогоцінних металів і дорогоцінного каміння та контроль за операціями з ними" банківські метали- це золото, срібло, платина, метали платинової групи, доведені (афіновані) до найвищих проб у зливках і порошках, що мають сертифікат якості, а також монети, вироблені з дорогоцінних металів. Відповідно до підпункту а, б пункту 5 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про валюту і валютні операції» іноземна валюта - грошові знаки грошових одиниць іноземних держав у вигляді банкнот, казначейських білетів, монет, що перебувають в обігу та є законним платіжним засобом на території відповідної іноземної держави або групи іноземних держав, а також вилучені або такі, що вилучаються з обігу, але підлягають обміну на грошові знаки, що перебувають в обігу; кошти на рахунках у банках та інших фінансових установах, виражені у грошових одиницях іноземних держав і міжнародних розрахункових (клірингових) одиницях (зокрема у спеціальних правах запозичення), що належать до виплати в іноземній валюті. Виходячи із законодавчих визначень понять «дорогоцінні метали» та «іноземна валюта» очевидним є той факт, що Договором №3074 від 19 січня 2021 року про проведення арбітражних операцій на умовах маржинальної торгівлі взагалі не передбачена можливість здійснення торгівельних операцій з купівлі продажу «Золота», оскільки це є дорогоцінним металом. А відтак, відповідач не мав права надавати можливість в програмному терміналі UkrGasBank-MT-4 здійснювати операції з дорогоцінними металами та проводити відповідні торгівельні операції. Згідно ч. 2 ст. 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Згідно п. 1 ч. 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору. Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання, є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідна правова позиція викладена у Постанові ВСУ від 18 вересня 2013 року по справі № 6-75цс13, а саме: Однією з підстав розірвання договору є істотне порушення стороною цього договору. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору (абзац другий частини другої статті 651 ЦК України). Оцінка порушення договору як істотного здійснюється судом відповідно до критеріїв, що встановлені вказаною нормою. Вирішуючи питання про оцінку істотності порушення стороною договору, суди повинні встановити не лише наявність істотного порушення договору, але й наявність шкоди, завданої цим порушенням другою стороною, яка може бути виражена як у вигляді реальних збитків та (або) упущеної вигоди; її розмір, який не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору, а також установити, чи є дійсно істотною різниця між тим, на що має право розраховувати сторона, укладаючи договір, і тим, що в дійсності вона змогла отримати. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Також, відповідно пункту 4 частини 1 статті 21 Закону України "Про захист прав споживачів", крім інших випадків порушень прав споживачів, які можуть бути встановлені та доведені виходячи з відповідних положень законодавства у сфері захисту прав споживачів, вважається, що для цілей застосування цього Закону та пов`язаного з ним законодавства про захист прав споживачів права споживача вважаються в будь-якому разі порушеними, якщо порушується принцип рівності сторін договору, учасником якого є споживач. Заявою від 19 лютого 2021 року, яка отримана відповідачем 22.02.2021 року позивач звертався з вимогою розірвати Договір, відшкодувати збитки та повернути безпідставно набуті кошти. Однак, жодної відповіді не надійшло. Таким чином, суд приходить до висновку про необхідність розірвати Договір № 3074 від 19 січня 2021 року про проведення арбітражних операцій на умовах маржинальної торгівлі. Згідно ч. 5 ст. 653 ЦК України якщо договір змінений або розірваний у зв`язку з істотним порушенням договору однією із сторін, друга сторона може вимагати відшкодування збитків, завданих зміною або розірванням договору. Згідно п. 1, 4 ч. 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; відшкодування збитків та моральної шкоди. Згідно ч. 1 ст. 623 ЦК України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Згідно ч. 1, п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. У Постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 травня 2018 у справі № 750/8676/15-ц (провадження № 14-79цс18) зроблено висновок, що «відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил статті 22 ЦК України, оскільки частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування. Відповідно до статті 22 ЦК Україну вигляді упущеної вигоди відшкодовуються тільки ті збитки, які б могли бути реально отримані при належному виконанні зобов`язання. Кредитор, який вимагає відшкодування збитків, має довести: неправомірність поведінки особи; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, що є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди; вина завдавача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини. З іншого боку, боржник має право доводити відсутність своєї вини (стаття 614 ЦК України). Таким чином, внаслідок істотних порушень умов Договору відповідачем та, як наслідок, розірванням Договору, відповідач ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» має відшкодувати збитки у розмірі 8600 доларів США, які зазнав позивач та відшкодування яких є необхідними для відновлення його порушених прав. Також, 01 лютого 2021 року [PERSON] звернувся до ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» у м. Одесі з проханням видати 1400 доларів США, які значаться в терміналі UkrGasBank-MT-4, як залишок грошових коштів на його рахунку. Однак, співробітник ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» надав на підпис позивачу повідомлення від 01.02.2021 року про те, що жодних матеріальних та фінансових претензій до ПАТ «УКРГАЗБАНК» позивач [PERSON] не має, яке позивач відмовився підписувати. Як наслідок, ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» відмовився видавати зазначені грошові кошти. Свою позицію відповідач мотивує тим, що згідно пункту 8.7. Договору, перерахування коштів з Торгівельного на Поточний рахунок здійснюється на підставі письмового повідомлення Клієнта, складеного з а встановленою формою. До даного твердження відповідача суд відноситься критично, оскільки позивач декілька разів звертався з відповідними повідомленнями та заявами про видачу грошових коштів у сумі 1400 доларів США про що свідчать матеріали справи. Крім того, з пункту 8.7. Договору не зрозуміло за якою саме формою та ким саме вона має бути складена. Натомість, відповідно до ч. 1 ст. 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Відповідно до ч. 3 ст. 1068 ЦК України банк зобов`язаний за розпорядженням клієнта видати або перерахувати з його рахунка грошові кошти в день надходження до банку відповідного розрахункового документа, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунка або законом. Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1213 ЦК України набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі. У разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість, яка визначається на момент розгляду судом справи про повернення майна. Таким чином, з відповідача ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» також мають бути стягнуті грошові кошти у сумі 1400 доларів США., які він безпідставно утримує та не повертає позивачу. Висновки суду відповідають вимогам норм права, на які посилається суд під час розгляду справи і фактичним обставинам по справі, а також підтверджується зібраними по справі доказами. У рішенні суду повно відображені обставини, які мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки, які є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні. Розглянувши справу повно, всебічно, об`єктивно та неупереджено, суд вважає правомірними заявлені позовні вимоги, які є обґрунтованими, тому вважає за можливе їх задовольнити.

Outcome: approved