Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-13 00:00:00

18.07.2016 року позивач звернувся до суду з дійсним позовом, який протягом розгляду справи неодноразово уточнювався і в якому [PERSON] остаточно просив: - визнати рішення комісії АК «ХОЕ» за №206911 від 21.03.2016 року про порушення ПКЕЕН, зафіксоване актом за №206911 від 01.03.2016 року, як таке, що відповідає п.3.1.5 [PERSON], необґрунтованим та незаконним; - перекваліфікувати порушення ПКЕЕН, зафіксоване в акті за №206911 від 01.03.2016 року відповідним п.3.1.4 [PERSON]; - визначити період безоблікового користування електроенергією для розрахунку збитків постачальника рівним 6 місяцям; - стягнути з позивача на користь відповідача суму вартості необлікованої електроенергії, внаслідок порушення ПКЕЕН, розрахунок суми проводити відповідно до п.3.3. Методики, за період безоблікового користування електроенергією, що дорівнює 6 місяцям; - судові витрати в сумі 826,80 грн. покласти на відповідача, перерахувавши їх на особистий рахунок споживача. В обґрунтування своїх вимог [PERSON] посилався на те, що йому за договором купівлі-продажу належить житловий будинок за адресою: Харківська область, м. Чугуїв, вул. Чайковського, 24. На підставі договору про користування електроенергією за №4993 в його будинок здійснюється поставка електроенергії відповідачем, який регулярно щомісяця проводив перевірки користування [PERSON] електроенергією. За спожиту електроенергію позивач сплачує вчасно. 01.03.2016 року співробітниками відповідача було складено акт про порушення умов поставки електроенергії за №206911, в якому зазначено, що позивач змонтував приховану проводку під обшивкою стелі, яку можливо виявити лише із застосуванням спеціальних технічних засобів, що на думку позивача не відповідає дійсності і міститься посилання на п.48 ПКЕЕН від 01.03.2016 року. Зазначений пункт не містить порушення в редакції, як зазначено в акті. Електропроводка для підключення водонагрівача дійсно була змонтована позивачем не більше 3-4 місяців назад до дня її виявлення, враховуючи значне подорожчання комунальних послуг та незначні доходи родини позивача. На думку [PERSON] ця проводка є відкритою: підключений водонагрівач в заводському виконанні має відкритий провід підключення до електромережі; під обшивкою стелі змонтований транзитний електричний кабель при будівництві домоволодіння, який підключений до приладу обліку спожитої електроенергії. Місце підключення проводки від водонагрівача до транзитного кабелю повністю відкрите, оскільки в стельовому перекритті є отвір для проходу каналізаційної труби. Саме в цьому місці зроблене самовільне підключення. В акті зазначено, що ніхто інший зі співробітників відповідача не зміг би виявити зазначене порушення, але відповідач, в порушення п.13 договору та п. 38 ПКЕЕН не проводив жодної перевірки з моменту купівлі позивачем будинку. Крім того, відповідно до п.1.2 ПКЕЕН, заборонено використання спеціальних технічних засобів при проведенні такого типу перевірок, але не зважаючи на таку заборону відповідач посилається на їх використання в самому акті. Не відповідає акт, на думку позивача і п.4.7 [PERSON], оскільки текст акту не однозначний. При проведенні перевірки були присутні лише двоє співробітників відповідача, третій - акт тільки підписував, що є порушенням відповідних інструкцій. Таким чином факт безоблікового користування електроенергією є лише припущенням енергопостачальної організації та не може бути підставою для відключення будинку від електропостачання та нарахування збитків, зазначений акт не несе будь-якого правового навантаження і не є доказом наявності правопорушення. Пояснення при проведенні перевірки позивачем писалися під диктовку перевіряючих, при погрозах відключення будинку від електромережі. 21.03.2016 року позивач приймав участь в засіданні комісії з розгляду вказаного акту і пояснював, що не визнає факту обладнання ним прихованої проводки. Відповідач, на думку позивача, відповідно до вимог п. 13 договору та п. 38 ПКЕЕН мав можливість не тільки проводити контрольне зняття показань приладу обліку позивача, а й візуально обстежити цілісність приладу обліку та пломб, встановлених на ньому, провести обстеження електроустановки на предмет виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та\\або часткового демонтажу будівельних конструкцій і тому позивач вважає, що нарахування обсягу та вартості необлікованої електроенергії, необхідно здійснити за період з дати останнього контрольного огляду показань приладу обліку або технічної перевірки, але не більше ніж за 6 місяців. Позивача фактично поставили перед фактом прийнятого відповідачем рішення, на його заперечення ніхто з членів комісії увагу не звертав, нарахування відбулося за період з 23.05.2014 року по 01.03.2016 рік - 17470 кВт на загальну суму 12\~603,97 грн. Не погоджується [PERSON] і з Методикою нарахування збитків, йому не зрозуміло чи враховані відповідачем сплачені ним щомісячно кошти за спожиту електроенергію. При проведенні розрахунку добового обсягу споживання електроенергії за формулою 2.7 п.3.5 [PERSON] допущена арифметична помилка, відповідач збільшив загальну величину збитків на 32 втч за кожен день без облікового споживання. Позивач вважає, що 17470 кВт електроенергії він вжити за період з 23.05.2014 року по 01.03.2016 рік не міг. На думку [PERSON], виявлене порушення відповідає п.5 п.3.1 [PERSON], а саме - самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки з порушенням схеми обліку, а тому санкції, передбачені за це порушення відповідають ч.1 п.а) п.3.3 [PERSON], з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за 6 календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Період розрахунку повинен складати 6 місяців в 2016 році 183 дня, згідно розрахунку відповідача донарахування за один день складає 12603,97 грн.: 648 днів=19,45 грн. За 6 місяців 19,45 грн. *183 дні=3559,45 грн., ця сума вже сплачена позивачем відповідачу 03.07.2016 року (а.с.3). Потім позивач неодноразово уточнював та доповнював свої вимоги (а.с.114-116, 143-145, 162, 177-178, 205-207) і остаточно просив суд: визнати рішення комісії АК «ХОЕ» за №206911 від 21.03.2016 року про порушення ПКЕЕН, зафіксоване актом за №206911 від 01.03.2016 року, як таке, що відповідає п.3.1.5 [PERSON], необґрунтованим та незаконним; перекваліфікувати порушення ПКЕЕН, зафіксоване в акті за №206911 від 01.03.2016 року відповідним п.3.1.4 [PERSON]; визначити період безоблікового користування електроенергією для розрахунку збитків постачальника рівним 6 місяцям; стягнути з позивача на користь відповідача суму вартості необлікованої електроенергії, внаслідок порушення ПКЕЕН, розрахунок суми проводити відповідно до п.3.3. Методики, за період безоблікового користування електроенергією, що дорівнює 6 місяцям; судові витрати в сумі 826,80 грн. покласти на відповідача, перерахувавши їх на особистий рахунок споживача. Під час розгляду справи в суді [PERSON] повністю підтримав свої уточнені вимоги та просив суд їх задовольнити в повному обсязі. Представники відповідача [PERSON] та [PERSON] проти позову категорично заперечували посилаючись на те, що в акті за №206911 від 01.03.2016 року зафіксоване порушення за адресою позивача, а саме: самовільне приховане підключення до мережі електричної енергії поза приладом обліку. Підключення виконано з порушенням схеми обліку, приховано, оскільки знаходиться у важкодоступному місці (під обшивкою стелі), виявити яке візуально представники постачальника електроенергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості без спеціальних сигнальних технічних засобів. -2- Виявлене порушення визначене п. 3.1.5 [PERSON]. Відповідно до абз.2 підп. А п.3.3 [PERSON] споживачу робиться перерахунок за спожиту електроенергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на обєкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Так як 23.05.2014 року за адресою позивача було здійснено планову заміну приладу обліку, при якому було проведено технічний огляд електроустановки, то перерахунок за спожиту електроенергію здійснений саме з цієї дати. З 23.05.2014 року по день виявлення порушення технічних перевірок енергопостачальником не проводилось. На засіданні комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕН 21.03.2016 року, в присутності споживача [PERSON] було проведено нарахування згідно [PERSON]. Пункт 3.3 [PERSON] передбачає, що розрахунок вартості необлікованої електроенергії здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електроенергії, за тарифами для населення, що діяли у період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електроенергії, за кількістю днів. Добова величина розрахункового споживання енергії визначається за формулою 3.1 [PERSON]: 24*договірна потужність* коефіцієнт сезонності*коефіцієнт використання потужності. Тарифи, що діяли за період з 23.05.2014 року по 01.03.2016 рік становили залежно від кількості та обсягу кВт та цін на них. Кількість днів визначена згідно абз. підп. А п.3.3 [PERSON] 648 днів (з дня останнього технічного огляду 23.05.2014 року по день виявлення порушення 01.03.2016 року). Таким чином розрахунок вартості не облікованої електроенергії = 26,96*тарифи*648=10\~503,27+ПДВ (20%) 2\~100,70=12\~603,97 грн. Отже, на думку представників відповідача, вид порушення, що розглядався комісією з розгляду актів відповідає фактичному, а розрахунок вартості не облікованої електроенергії виконаний відповідно до [PERSON] (а.с.52-55). Крім того представники відповідача звернули увагу на те, що [PERSON] не заперечує виявленого порушення, підставою незаконності рішення позивач зазначає те, що розрахунок проведений невірно, оскільки виявлене порушення було здійснено відкрито, а не приховано, як це зазначено в акті. Поняття прихованої елекропроводки визначено в п. 1.2 ПКЕЕН, затвердженими постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 за №28 - як електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку, яку представник постачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів, під час попереднього контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити. Актом про порушення, матеріалами фотофіксації та показаннями свідків є доведеним факт того, що мало місце саме порушення у вигляді прихованої електропроводки поза приладом обліку. Свідки засвідчили суду, що дійсно порушення неможливо було встановити контролером при контрольному огляді електролічильника, що у відповідності до п. 1.2 ПКЕЕН передбачає лише візуальне обстеження цілісності засобу обліку та пломб, наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій виявлення самовільних підключень. Всі ці доводи позивачем не спростовані, інших доказів, які б підтверджували факт іншого виду порушення, належними доказами, він всупереч ст. 60 ЦПК не довів. Відповідно до п. 4.6. [PERSON] визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562 в акті про порушення зазначені всі необхідні для розрахунку, згідно з вимогами цієї [PERSON] параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. Тобто доводи позивача про те, що в схемі відсутнє зображення втручання в схему обліку після електролічильника є необґрунтованим, оскільки таке у відповідності до вищевказаної норми не є обов'язковим. Крім того, схема повинна містити лише графічне зображення порушення. На виконання вищевказаної норми представниками відповідача зазначені необхідні відомості та вихідні дані, обов'язкова наявність яких передбачена Методикою, а також зображена схема електропостачання позивача, в якій зазначені межа балансової належності (на ізоляторах будинку), перерізи та матеріал всіх проводів (кабелів) наявних у схемі підключення, відомості щодо фазування приладу обліку. Таким чином, з урахуванням положень [PERSON], в акті міститься інформація та опис порушення, яке було виявлене на момент складення акта про порушення, а також необхідні дані для визначення згідно з Методикою обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Виявлена прихована електропроводка була змонтована саме з порушенням схеми обліку, оскільки сам вид порушення передбачає її зміну, бо належна (загальна, установлена) схема містить зображення електромереж та елекстроустановок, через які здійснюється споживання електроенергії лише через прилад обліку. Крім того, до виявленого порушення, під час проведення технічної перевірки, за результатами якої складено акт-наряд від 23.05.2014 року, підтверджено відсутність порушення схеми обліку на момент перевірки. Тобто, оскільки позивач здійснив самовільне підключення електропроводки, споживання електроенергії, через яку здійснюється поза приладом обліку, то вид порушення відповідає саме п. 3.1.5 [PERSON] як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Відповідно до абз. 2 підп. А п. 3.3 [PERSON]: якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Позивач здійснив самовільне приховане підключення поза приладом обліку, тобто вчинив дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, тому вид порушення, що розглядався комісією з розгляду актів відповідає фактичному, а розрахунок вартості необлікованої електричної енергії виконаний у відповідності до [PERSON]. Для проведення розрахунку вартості необлікованої електричної енергії, для визначення добового обсягу споживання електроенергії, необхідним є значення поперечної площі перерізу проводів, що використані у схемі самовільного підключення. У відповідності до [PERSON] таке значення визначається на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки. Так, при розрахунку спірної вартості необлікованої електричної енергії, враховані параметри: матеріал проводу - мідний провід з площею поперечного перерізу 1 мм2 та допустимим тривалим струмом 17 [PERSON] показники були використані на підставі зазначених у акті про порушення (п. 3) параметрів. Таким чином, розрахунок добового обсягу споживання електроенергії відповідає вимогам [PERSON]. Представники відповідача також наголошують, що використаний показник поперечної площі перерізу проводу є мінімальним згідно з положеннями глави 1.3 Правил улаштування електроустановок, що обчислюється виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати через мінімальний діаметр проводки, для якої нормується мінімальний струм. Тобто, оскільки розрахунок добового обсягу споживання електроенергії здійснено з урахуванням мінімальних показників, то права позивача щодо розміру спірної вартості недоврахованої електроенергії порушені не були. Щодо посилань позивача на Інструкцію по складанню актів про порушення правил користування електричною енергією для населення, [PERSON] проведення робіт по виявленню порушень ГЖЕЕн, представники відповідача зазначають, що наведені документи не затверджені уповноваженим органом, а тому у розумінні ст. 4 ЦК України не є актами цивільного законодавства. На підставі наведеного, на думку представників відповідача, у [PERSON] не має законних підстав для посилання на зазначені документи, та необґрунтовано робити висновки щодо неправомірності дій представників відповідача. Відповідно до п. 1.1 ПКЕЕН, затвердженими постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 №28, дані Правила регулюють взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії); дія цих Правил поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення). Лише норми розділів 1 "Загальні положення", 2 "Межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін" та 12 "Особливості постачання електричної енергії для населених пунктів" поширюються на всіх споживачів без винятку. Проте норми розділу 6 Розрахунки за користування електричною енергію спірні правовідносини не регулюють, оскільки поширюються на юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення), а тому посилання позивача на них є незаконним. Щодо посилань позивача на викладені висновки НКРЕКП у листі від 09.07.2012 №4283/11/47-12 щодо здійснення розрахунку на підставі акту про порушення з дня проведення контрольного огляду показань приладу обліку, то відповідач зазначає, що в даному роз'ясненні Комісія зазначила, що таке є необхідним лише у разі можливості виявлення представниками енергопостачальника порушень ПКЕЕН без застосування спеціальних засобів під час здійснення контрольного огляду, тобто такий розрахунок проводиться при виявленню зовсім іншого виду порушення. -3- Проте, виявлене у позивача [PERSON] порушення не можливо були виявити без використання спеціальних сигнальних технічних засобів, оскільки воно виконано у важкодоступному місці (під обшивкою стелі), виявити яке візуально представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості. [PERSON] представники відповідача зауважили, що законодавець у ч. 1 ст. 16 ЦК встановив, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, а в ч. 2 цієї статті визначив способи здійснення захисту цивільних прав та інтересів судом. Вимоги статті 16 ЦК України і ст. 4 ЦПК встановлюють, що права та інтереси можуть захищатися лише способами, передбаченими законом або договором. Так, відповідно до Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2016 за №122, рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії, може бути оскаржено в установленому законом порядку. Проте, крім визнання незаконним рішення комісії, позивач просить суд перекваліфікувати порушення Правил, визначити інший період для розрахунку збитків. В Аналізі практики застосування судами ст. 16 Цивільного кодексу України Верховний суд України зазначив, що особа, законний інтерес або право якої порушено, може скористатися способом захисту, який прямо передбачений нормою матеріального права або може скористатися можливістю вибору між декількома способами захисту, якщо це не заборонено законом. Якщо ж спеціальні норми не встановлюють конкретних заходів, то особа має право обрати спосіб із числа передбачених ст. 16 ЦК з урахуванням специфіки порушеного права й характеру правопорушення. У кінцевому результаті ефективний засіб повинен забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування. Верховний Суд України в постанові від 21.05.2012 року у справі за №6- 20цс11 зазначив, що порушення цивільного права чи цивільного інтересу підлягають судовому захисту і у спосіб, не передбачений законом, зокрема ст. 16 ЦК України, але який є ефективним засобом захисту, тобто таким, що відповідає змісту порушеного права, характеру його порушення та наслідкам, спричиненим цим порушенням. Проте, на думку представників відповідача, зазначені вимоги [PERSON] про перекваліфікацію судом порушення Правил, визначення судом періоду для розрахунку збитків є неефективними способами захисту прав у розумінні вищевказаної правової позиції Верховного Суду України, оскільки не забезпечать поновлення порушеного права позивача щодо проведеного нарахування за актом порушення, не приведуть до правових наслідків та ніяк не впливатимуть на можливість отримання ним відшкодування. Вимога [PERSON] про стягнення з нього суми вартості необлікованої електроенергії взагалі не відповідає способам захисту права, встановленими нормами ст. 16 ЦК України та не може бути предметом розгляду у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, оскільки наразі зупинено провадження по справі за позовом відповідача до [PERSON] про стягнення донарахування за спірним актом про порушення. На підставі наведеного, представники відповідача вважають, що позовні вимоги [PERSON] не можуть бути задоволені, оскільки не відповідають способам захисту, визначеним законом, не знайшли свого підтвердження, а тому з огляду на вищезазначене просять відмовити у задоволенні уточненого позову у повному обсязі (а.с.185-189). Допитаний судом свідок [PERSON] пояснила, що працює з 2000 року електромонтером в Чугуївському районному відділу «Енергозбут». Так, 01.03.2016 року вона разом із [PERSON] працювала в бригаді, проводила технічну перевірку, в тому числі і будинку позивача. Дружина [PERSON] відчинила їм двері та провела до приладу обліку, що знаходиться в коридорі. Свідок зафіксувала дані лічильника та побачила, що світло включене, а лічильник не працює. Потім прийшов позивач та пояснив, що далі до будинку їх не пустить. Свідок з [PERSON] встигли оглянути лише кухню та коридор, але майстру вдалося оглянути і ванну кімнату та за допомогою відповідного приладу він виявив скриту електропроводку, про що був складений акт, з яким позивач погодився. Свідок зауважила, що таке порушення можливо виявити лише за допомогою спеціальних технічних засобів, контролер оглядаючи лічильник, виявити його не може. [PERSON] пояснила, що частину проводу їм не вдалося вилучити та виміряти, оскільки позивач цього не дозволив, тому майстер зазначив у акті мінімальний показник поперечної площі перерізу проводу. Свідок [PERSON] показав, що працює інспектором з контролю та обліку електроенергії з 2014 року. 01.03.2016 року за адресою позивача він виявив, що прилад обліку не враховує електроенергію. При цьому ввідний кабель позивач йому не показав, тому що він був зашитий між поверхами. Майстер в ванній кімнаті за допомогою спеціального приладу виявив факт розкрадання електроенергії. Позивач відмовився дати можливість оглянути місце підключення. Свідок звернув увагу суду, що контролер при обході, оглядаючи прилад обліку не міг виявити таке порушення, оскільки воно було приховано в стіні. Свідок [PERSON] пояснила, що є контролером з контролю та обліку електроенергії, по вулиці Чайковській у м. Чугуєві працює близько 5 років. В її обовязки входить лише візуальний огляд приладів обліку. Вона була у позивача до 01.03.2016 року приблизно 3-4 рази. Свідок [PERSON] пояснив, що з 2006 року є майстром рейдової бригади Чугуївського районного відділу «Енергозбут». 01.03.2016 року вони працювали по вулиці Чайковській у м. Чугуєві, провели заміри навантаження по лінії та за адресою позивача виявили аж 24 ампера, що не відповідало даним споживання. Деякий час вони намагалися достукатися до будинку позивача, нарешті його дружина їх впустила та свідок разом з [PERSON] виявили, оглядаючи лічильник, що він електроенергію не враховує. При вимкненому навантаженні на навантажувальних автоматах, у вимкнутому положенні, на навантажувальній клемі була напруга, а при вимкнутому лічильнику і увімкнутому автоматі у будинку було світло. Прийшов позивач, свідок відкрив лічильник і впевнився, що електроенергія споживається, а прилад обліку її не обліковує. [PERSON] викликав інспектора Цибух М.О. для складання акту, а сам оглянув стіни навколо лічильника приладом для виявлення прихованої електропроводки і в ванній кімнаті під стелею цей прилад зреагував та показав наявність прихованої проводки. Позивач з виявленим порушенням погодився, але відмовив свідку в можливості вирізати частину проводу, тому свідок вимушений був зазначити в акті мінімальний показник поперечної площі перерізу проводу 1 мм2. кв. Чому в акті про порушення зазначено, що зразок проводу демонтований, упакований та вилучений свідок пояснити не може, скоріше за все це була технічна помилка. Свідок зауважив, що при контрольному огляді приладу обліку контролер не могла виявити таке порушення тому, що лічильник знаходиться в коридорі, а прихована проводка була виявлена в ванній кімнаті під обшивкою стелі і лише за допомогою спеціального приладу. Вислухавши учасників процесу та свідків, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного: Згідно зі ст. 16 ЦК України - кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. У відповідності зі ст.10 ЦПК України сторони мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Стаття 11 того ж кодексу вказує на те, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних та юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб які беруть участь у справі. Копія ухвали Чугуївського міського суду Харківської області від 15.09.2016 року свідчить про те, що в провадженні судді Панаіда І.В. є цивільна справа за позовом АК «Харківобленерго» в особі Чугуївського РВЕ до [PERSON] про стягнення вартості електроенергії необлікованої в наслідок порушення споживачем ПКЕЕН. Провадження по цій справі зупинене, відповідно до ст. 201 ч. 1 п. 4 ЦПК України, до розгляду судом по суті цієї справи за позовом [PERSON] до АК «Харківобленерго» в особі Чугуївського РВЕ (а.с.65). З копії договору про користування електричною енергією за №4993 від 21.03.2016 року слідує, що між сторонами по справі укладено зазначений договір, відповідно до якого енергопостачальник бере на себе зобовязання надійно постачати споживачеві електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до потужності 1,3 кВт електроустановок споживача, з гарантованим рівнем надійності, безпеки і якості, а споживач повинен оплачувати одержану електроенергію за обумовленими тарифами у терміни, передбачені договором. При цьому споживач повинен зокрема узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої проводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності. А енергопостачальник, в свою чергу має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електроенергією (а.с.9-10). -4- Копія особового рахунку за №5622 свідчить про те, що він відкритий на ім'я позивача, а 23.05.2014 року йому був встановлений лічильник (а.с.95). Під час проведення технічної перевірки, за результатами якої складено акт-наряд від 23.05.2014 року, підтверджено відсутність порушення схеми обліку на момент перевірки (а.с.134-135). Крім того, судом встановлено та не оспорюється сторонами по справі, що дійсно відповідач, як енергопостачальник надавав [PERSON] послуги, пов'язані з постачанням електроенергії, а той в свою чергу їх оплачував, таким чином, між сторонами склалися правовідносини постачання та споживання електроенергії через приєднану мережу відповідача. [PERSON] відносини регулюються між сторонами по справі ЦК України, Законом України «Про електроенергетику» від 16.10.1997 року, Правилами користування електроенергією для населення, затвердженими Постановою КМУ від 26.07.1999 р. за N1357. Ці нормативні акти обовязкові як для енергопостачальної організації, так і для споживача, ними визначені права, обовязки та відповідальність сторін. У відповідності зі ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу постачальник зобов'язується надавати споживачеві енергетичні ресурси, а споживач в свою чергу повинен оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватися режиму їх використання. При правовідносинах постачання та споживання електричної енергії сторони зобов'язані додержуватися Правил користування електроенергією для населення. Крім того, у відповідності зі ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Пункт 37 Правил користування електроенергією для населення, затверджених Постановою КМУ від 26.07.1999 р. за N1357 вказує, що енергопостачальник має право: перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Судом було встановлено, що 01.03.2016 року при контрольному обході споживачів електроенергії працівниками відповідача була здійснена перевірка будинку позивача та складено акт. Відповідно до акту про порушення за №206911 від 01.03.2016 року [PERSON] допустив порушення ПКЕЕН, а саме в його будинку був виявлений факт самовільного підключення до електромережі постачальника електричної енергії поза приладом обліку. Підключення виконане в таємному, важкодоступному місці, під обшивкою стелі, яке представниками енергопостачальника не можливо було виявити при контрольних оглядах приладу обліку. Скрита електропроводка була виявлена із застосуванням спеціальних технічних засобів (а.с. 6-8). Факт самовільного підключення електропроводки до електромережі постачальника електричної енергії поза приладом обліку позивачем підтверджується також схемою виявленого порушення (а.с.6). З акту про порушення від 01.03.2016 року за №206911 слідує, що під час огляду будинку позивача та виявлення порушення ПКЕЕН проводилася фото та відео фіксації (а.с.7). З відео та фото, наданих представниками відповідача слідує, що на фото зафіксовано прилад обліку електроенергії позивача, при вимкненому навантаженні праска та водонагрівач споживають електроенергію, а лічильник її не обліковує. Зафіксоване місце підключення прихованої електропроводки в ванній кімнаті під обшивкою стелі (194). У відповідності з Правилами користування електроенергією для населення, затвердженими Постановою КМУ від 26 липня 1999 р. за N1357 - самовільне підключення - споживання електричної енергії без укладення з енергопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил. Пункт 53 вказаних Правил наголошує, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником обєкта або має право користуватися цим обєктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії. В судовому засіданні було з'ясовано, що [PERSON] під час складання акту про порушення від 01.03.2016 року був присутній, зазначений акт підписав, будь-яких зауважень до нього не вносив. Згідно п. 9 вказаного акту засідання комісії по розгляду зазначеного акту було призначене на 21.03.2016 року. Під час вказаного засідання позивач був присутній та надав пояснення, згідно яких факт виявленого порушення ПКЕЕН не визнав (а.с.94). Пунктом 53 зазначених вище Правил також передбачено, що рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: -відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; -розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої Постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р.\~№562\~Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією. У разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії електропостачальник має право відключити лише безоблікове приєднання до електричних мереж. Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення акта, відключенню підлягає обєкт споживача в цілому, про що зазначається в акті. У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку. З копії протоколу засідання комісії з розгляду акту про порушення від 01.03.2016 року слідує, що він відповідає вимогам вищенаведених Правил, а саме- зазначеним протоколом підтверджується, що засідання комісії відбулося 21.03.2016 року, на ньому був присутній позивач, комісією винесено рішення, згідно якого пункт порушення ПКЕЕН, який зафіксовано у акті за №206911, відповідає підпункту 5 пункту 3.1 «[PERSON] розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 14.10.2010 року №1338. Величина розрахункового добового обсягу споживання електроенергії Wдоб визначена по п. 3.5 формула 2.7 [PERSON]. Період розрахунку з 23.05.2014 року по 01.03.2016 року, а саме 648 днів, пропускна здатність кабелю перетину 1 (гл. ПУЕ) 17 А, потужність 3,37 кВт, режим роботи 8 год., добове споживання електроенергії Wдоб 26,96 кВтч. Висновком комісії визначено, що визначений обсяг недооблікованої електроенергії складає 17470 кВтч; збитки, нанесені АК «ХОЕ» внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, а саме прихована проводка до ПУ згідно рахунку №9073880984 від 21.03.2016 року складає 12\~603,97 грн. (а.с.8). До Протоколу від 21.03.2016 року додаються пояснення [PERSON], згідно яких позивач зазначає, що не має відношення до змін електропроводки та крадіжки електроенергії, а також те, що в акті він поставив підпис, засвідчивши факт стану електропроводки, а не його згоду з крадіжкою електроенергії, з нарахуванням суми штрафу не погоджується, тому що вважає себе невинуватим (а.с.94). Таким чином, суд вважає, що відповідачем були дотримані вимоги, передбачені Правилами користування електроенергією для населення, -5- затвердженими Постановою КМУ від 26 липня 1999 р. N1357 щодо складання акту за №206911 від 01.03.2016 року про порушення Правил користування електричною енергією для населення позивачем та його розгляду на засіданні комісії. Згідно з розрахунком обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, складеним у відповідності з актом за №206911 від 01.03.2016 року та згідно ПКЕЕН і [PERSON] розмір спричинених позивачем відповідачу збитків складає 12\~603,97 грн. (а.с. 11). Згідно зі ст. 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Статті 611 та 614 вказаного кодексу наголошують, що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків і особа яка порушила зобов'язання повинна відшкодувати потерпілій стороні збитки, якщо не доведе що збитки виникли не з її вини. Згідно з п. 48 Правил, споживач несе відповідальність перед енергопостачальником за порушення Правил користування електричною енергією та розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. В цивільному процесі кожна сторона зобов'язана доводити ті обставини, на які вона посилається (ч.1 ст.60 ЦПК України). Суд не бере до уваги твердження позивача про те, що він зазначене в акті від 01.03.2016 року порушення не допускав і на засідання комісії з розгляду вказаного акту його пояснення не прийняті до уваги та не враховані комісією, оскільки ним не надано суду жодних доказів, які б свідчили про зазначені обставини. Навпаки пояснення свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON] [PERSON] та досліджені судом документи спростовують його твердження в цій частині. Суд також не бере до уваги посилання позивача на те, що виявлена електропроводка до водонагрівача повністю відкрита та знаходиться в такому місці, що її можливо було виявити під час контрольних оглядів приладу обліку, оскільки сам [PERSON] не оспорює, а допитані судом свідки підтверджують, що самовільне підключення до мережі споживання електроенергії поза приладом обліку було виявлене у ванній кімнаті під обшивкою стелі, що безумовно свідчить про неможливість його виявлення під час контрольних оглядів приладу обліку, який знаходиться в іншій кімнаті. Суд звертає увагу на те, що робочою Інструкцією контролера з контролю та обліку електроенергії І групи кваліфікації Чугуївського РВЕ «Харківенергозбут» визначені завдання та обовязки контролера, його права, відповідальність, кваліфікаційні вимоги. Так, згідно п.п. 1.5 п. 1 вказаної Інструкції контролер при відвідуванні споживачів під час планового обстеження зобовязаний проводити огляд лічильника, вводів та перевіряти: цілісність пломб, скла і корпусу, відсутність щілин між склом і кожухом, цілісність ізоляції дротів, що підходять до лічильника і виходять з блоку контактних затискачів, наявність і цілісність клемної кришки; правильність обертання диска лічильника; відповідність паспортних даних лічильника вказаним в маршрутній відомості; відповідність монтажу ввідного кабелю умовам Правил улаштування електроустановок, відсутність пошкоджень його ізоляції, наявність скруток, підключень до приладу обліку, безоблікового споживання. Підпунктом 1.20 п. 1 Інструкції визначено, що контролер зобовязаний приймати участь в рейдових перевірках побутових споживачів по виявленню крадіжок електроенергії у складі бригади. Складати акти про виявлені порушення. (а.с.72-76). Судом встановлено, що позивач не заперечує факту порушення ПКЕЕН, але не згодний з періодом нарахування для визначення обсягу та вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН. На думку [PERSON] розрахунок потрібно провести за період з дати останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки, але не більше ніж за 6 місяців. Згідно п.38, абз.7 ПКЕЕН енергопостачальник повинен проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольне знімання показань приладу обліку у споживача відповідно до затверджених графіків. При цьому періодичність проведення технічних перевірок у споживачів, що відносяться до категорії населення, жодним нормативним документом не регламентується. Пунктом 3.3, п.п а, абз.2 [PERSON] передбачено, що в разі, якщо споживач установив пристрій, що знижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електроенергії, виявити які представники постачальника електроенергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електроенергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилось) чи набуття права власності на обєкт, але не більше ніж за три роки. Крім того, у п. 1.1, абз.2 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою НКРЕ за №28 від 31.07.1996 року зазначено, що дія цих Правил поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення). Норми розділів «Загальні положення», «Межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін» та «Особливості постачання електроенергії для населених пунктів» поширюється на всіх споживачів без винятку. Розділом 1 вказаних Правил, п.1.2 передбачено, що: - контрольний огляд засобу обліку виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо),цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності вітбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень; - технічна перевірка виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності стану засобу обліку електроенергії та схеми його підключення, а також відповідності стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку «Правилам устройства электроустановок» та іншим нормативно-технічним документам. - прихована електропроводка це електрична проводка, яка приєднана до електромережі поза розрахунковим засобом обліку, яку представник постачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів, під час попереднього контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити. Згідно з п.1.5 Інструкції контролера з контролю електроенергії, він зобовязаний при відвідуванні споживача під час планового обстеження проводити огляд лічильників та вводів. Враховуючи те, що дообліковий провід був прокладений між 1 та 2 поверхом під підвісною стелею у ванній кімнаті, контролер з контролю та обліку електроенергії під час проведення контрольного зняття показань приладу обліку не мала можливості виявити приховану проводку. Зі змісту п. 4.6. [PERSON] визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562 слідує, що в акті про порушення потрібно зазначити всі необхідні для розрахунку, згідно з вимогами цієї [PERSON] параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення. Доводи позивача про те, що в схемі відсутнє зображення втручання в схему обліку після електролічильника є необґрунтованим, оскільки таке у відповідності до вищевказаної норми не є обов'язковим. Крім того, схема повинна містити лише графічне зображення порушення. Суд, дослідивши акт про порушення за №206911 від 01.03.2016 року, в якому міститься відповідна схема, прийшов до висновку, що представниками відповідача зазначені необхідні відомості та вихідні дані, обов'язкова наявність яких передбачена Методикою. В зображеній схемі електропостачання позивача зазначені межа балансової належності (на ізоляторах будинку), перерізи та матеріал всіх проводів (кабелів) наявних у схемі підключення, відомості щодо фазування приладу обліку. Таким чином, в акті міститься інформація та опис порушення, яке було виявлене на момент складення акту про порушення та необхідні дані для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Також судом встановлено, що виявлена прихована електропроводка була змонтована саме з порушенням схеми обліку, оскільки сам вид порушення передбачає її зміну, бо належна (загальна, установлена) схема містить зображення електромереж та елекстроустановок, через які здійснюється споживання електроенергії лише через прилад обліку. До виявленого порушення, під час проведення технічної перевірки, за результатами якої складено акт-наряд від 23.05.2014 року, підтверджено відсутність порушення схеми обліку на момент перевірки. Таким чином, оскільки позивач здійснив самовільне підключення електропроводки, споживання електроенергії, через яку здійснюється поза приладом обліку, то вид порушення відповідає саме п. 3.1.5 [PERSON] як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. [PERSON] здійснив самовільне приховане підключення поза приладом обліку, тобто вчинив дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, тому вид порушення, що розглядався комісією з розгляду актів відповідає фактичному, а розрахунок вартості необлікованої електричної енергії виконаний відповідно до [PERSON]. -6- З приводу посилання [PERSON] на Інструкцію по складанню актів про порушення правил користування електричною енергією для населення, [PERSON] проведення робіт по виявленню порушень ГЖЕЕн, то наведені документи не затверджені уповноваженим органом, а тому у розумінні ст. 4 ЦК України не є актом цивільного законодавства. Відповідно до п. 1.1 ПКЕЕН, затвердженими постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 №28, дані правила регулюють взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії). Дія цих Правил поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення). Лише норми розділів 1 "Загальні положення", 2 "Межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін" та 12 "Особливості постачання електричної енергії для населених пунктів" поширюються на всіх споживачів без винятку. Проте норми розділу 6 Розрахунки за користування електричною енергію правовідносини, що виникли між сторонами по справі не регулюють. Не погоджується суд із посиланням позивача на викладені висновки НКРЕКП у листі від 09.07.2012 №4283/11/47-12 щодо здійснення розрахунку на підставі акту про порушення з дня проведення контрольного огляду показань приладу обліку, оскільки в даному роз'ясненні Комісія зазначила, що таке є необхідним лише у разі можливості виявлення представниками енергопостачальника порушень ПКЕЕН без застосування спеціальних засобів під час здійснення контрольного огляду, тобто такий розрахунок проводиться при виявленню зовсім іншого виду порушення. Крім того, судом було встановлено, що в акті про порушення за №206911 від 01.03.2016 року зазначено, що під час огляду будинку позивача був демонтований примірник проводу, запакований в пакет, опломбований пломбою та переданий 2-й екземпляр абоненту, а інший вилучений. Як зясувалося в судовому засідання та підтверджується показаннями допитаних судом свідків, вказаний запис було зроблено помилково. Насправді частина проводу, що використана у схемі самовільного підключення не була вилучена тому, що позивач категорично проти цього заперечував та не дав представникам відповідача цього зробити. Відтак поперечна площа перерізу проводу, що використаний в схемі самовільного підключення була визначена не на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології. Для розрахунку вартості необлікованої електроенергії, для визначення добового обсягу споживання електроенергії, необхідним є значення поперечної площі перерізу проводів, що використані у схемі самовільного підключення. Згідно з Методикою таке значення визначається на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки. Відповідачем, при розрахунку позивачу спірної вартості необлікованої електроенергії, враховані наступні параметри: матеріал проводу мідний провід з площею поперечного перерізу 1 мм-2 та допустимим тривалим струмом 17А. [PERSON] показники використані на підставі зазначених в акті про порушення (п.3) параметрів. Використаний показник поперечної площі перерізу проводу є мінімальним згідно з положеннями глави 1.3 Правил улаштування електроустановок, що обчислюється виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати через мінімальний діаметр проводки, для якої нормується мінімальний струм. Відповідно до вимог ст. 11 ЦПК України суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Позивачем вимог до відповідача з приводу вище приведених обставин визначення поперечної площі перерізу проводу не заявлялось. Таким чином, судом встановлено, що мало місце саме самовільне приховане підключення до мереж електроенергії поза приладом обліку. Підключення виконане з порушенням схеми обліку, приховано, виконане у важкодоступному місці (під обшивкою стелі) у ванній кімнаті, виявити яке візуально представники постачальника електроенергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку без спеціальних сигнальних технічних засобів не мали можливості. Наведене позивачем не спростовано, доказів наявності іншого виду порушення позивачем суду не надано, а тому суд вважає, що уточнений позов [PERSON] не підлягає задоволенню.

Outcome: dismissed