Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-16 00:00:00

У жовтні 2020 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа без самостійних вимог: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Унікум-14» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири. Позивач вказує, що є власником квартири [ADDRESS] . Відповідачі є власниками та проживають поверхом вище у квартирі [ADDRESS] цього ж будинку. 29.09.2019 з вини відповідачів було затоплено квартиру позивача. Відповідно до Висновку про вартість відновлюваного ремонту квартири № 414 від 18.10.2019, який складений ТОВ «ЕСТЕЙТ-ЕКСПЕРТ» матеріальний збиток заподіяний позивачу становить 22000 грн. Крім того, за проведення оцінки з метою визначення збитків позивачем сплачено 4500 грн. Відтак, позивач просить стягнути з відповідачів солідарно матеріальну шкоду в розмірі 26500 грн., моральну шкоду в сумі 10000 грн. та судовий збір в розмірі 840,80 грн. Ухвалою суду від 23.09.2020 відкрито провадження по справі, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та роз`яснено відповідачу право надати у десятиденний строк з дня вручення даної ухвали надати відзив на позовну заяву. Згідно вимог ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Відповідно до ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. За змістом ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідачів про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, однак, відповідачі не скористалися процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін за наявними у справі матеріалами. Дослідивши матеріали справи, враховуючи принцип достатності доказів, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог, з наступних підстав. Судом встановлені наступні факти і відповідні їм правовідносини. Відповідно до свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] позивач є власником квартири [ADDRESS] . Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження нерухомого майна щодо об`єктів нерухового майна від 30.09.2019 [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є власниками квартири [ADDRESS] . 23 вересня 2019 року Відповідачами було затоплено квартиру позивача, а саме: в кухні, малій кімнаті, коридорі № 1, коридорі № 2, туалеті та ванній кімнаті були залиті стеля, стіни, підлога та двері. Пошкоджено: оздоблення стелі та стін, покриття підлоги, міжкімнатні двері, вбудовані кухонні меблі та побутова техніка, двостворчата шафа, трюмо, комод, двоспальне ліжко, електроінструменти. Згідно з актом комісії №4 від 23 вересня 2019 року, складеним комісією ОСББ «Унікум-14» (копія виписки з ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ОСББ «Унікум-14» додається), копія якого додається, причиною затоплення був розрив корпусу латунного змішувача у ванній кімнаті в квартирі Відповідачів. Позивач вказує, що внаслідок залиття квартира потребує термінового поточного ремонту, оскільки мешкати в ній стало неможливо. Згідно з Висновком про вартість проведення відновлювального ремонту квартири № 414 від 18 жовтня 2019 року, який був складений ТОВ «ЕСТЕЙТ-ЕКСПЕРТ» за результатами було виявлено відповідні сліди пошкодження та сліди залиття. У ванні, кухні та туалеті видно потіки та плями на стелі. На кухні також плями на стелі, шпалерах (копія Висновку додається), розмір завданої матеріальної шкоди квартири [ADDRESS] унаслідок її залиття з урахуванням фізичного зносу на будівельні матеріали становить 22 000 грн. За проведення дослідження Позивачем було сплачено 4500 (чотири тисячі п`ятсот) грн, що підтверджується відповідним актом надання послуг № 4780 від 18.10.19 Беручи до уваги обставини, які викладені в акті комісії № 4 від 23.09.2019, складеним комісією ОСББ «Унікум-14», Висновку про вартість проведення відновлювального ремонту квартири № 414 від 18 жовтня 2019 року, судом встановлено, що факт залиття мав місце, судом також встановлено, що від даного залиття позивачу була заподіяна шкода. Суд визнає Висновок ТОВ «ЕСТЕЙТ-ЕКСПЕРТ» належним доказом, оскільки оцінка проведена відповідним суб`єктом оціночної діяльності, що підтверджуються сертифікатом суб`єкта оціночної діяльності № 924/18 від 15.08.2018, виданого Фондом державного майна України, що передбачено Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні". Згідно ст.7 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" проведення оцінки майна є обов`язковим у випадках визначення збитків або розміру відшкодування у випадках, встановлених законом. Сума матеріального збитку, заподіяного потерпілим особам(позивачам) повинна бути підтверджена таким засобом доказування, як Звіт про оцінку майна (актом оцінки майна), який за змістом має відповідати вимогам Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні". Право на практичну діяльність за відповідними напрямами оцінки майна та спеціалізаціями в межах цих напрямків надається суб`єктом оціночної діяльності після отримання відповідних сертифікатів, які видає Фонд державного майна України, що передбачено Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні". Оцінювачем такої шкоди може бути компетентний суб`єкт оціночної діяльності в контексті вимог ст.ст. 5, 6 Закону "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" №2658-III, якого внесено до Державного реєстру оцінювачів, що веде Фонд державного майна України. Відповідно до ст. 1166 ЦК України шкода завдана майну фізичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Приймаючи дане рішення суд враховує також засади ст .6 Конвенції "Про захист прав людини і основоположних свобод", згідно якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку. Із ст. 1166 ЦК України вбачається, що шкода завдана майну фізичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягає відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для встановлення пошкодженої речі. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 ЦК України). Зважаючи на викладені обставини вимоги позивача про стягнення з відповідачів матеріальної шкоди на загальну суму 26500 грн. є такими, що підлягають задоволенню. Що стосується позовних вимог про стягнення з відповідачів на користь позивача моральної шкоди в сумі 10000 грн. то слід зазначити наступне. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством. Ст. 23 ЦК України, встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права, яка полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншими ушкодженнями здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вона є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. П.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» встановлено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати у моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження громадського життя, настанні негативних наслідків. Судом встановлено, що внаслідок залиття позивачу завдано моральної шкоди, яка виразилась у стресах, душевних стражданнях, переживаннях за своє майно. Внаслідок залиття позивачу завдано моральної шкоди, яка виразилась у стресах, душевних стражданнях, обумовлених, зокрема, тим, що у зв`язку з залиттям житла погіршився стан здоров`я позивача, що підтверджено виписками, а відповідачі не вжити заходів щодо вирішення питання про відшкодування збитків. Судом враховано, що затоплення квартири призвело до змін в житті позивачів, зокрема, пов`язаними з необхідністю проведення робіт по відновленню квартири, докладанням додаткових зусиль для нормалізації свого життя. Позивач перебуває з моменту залиття квартири у стані хвилювання, нервової та психічної напруги через думки про відновлення житлового приміщення. Виходячи з обставин справи суд вважає, що розмір моральної шкоди, завданої позивачу внаслідок залиття, в сумі 10000 грн. є завищеним, відтак з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню моральна шкода в сумі 5000,00 грн., на користь позивача, що відповідатиме принципу розумності та пропорційності. Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 840,80 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial