Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-05 00:00:00

\~ \~ \~ \~Короткий зміст позовних вимог \~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просить суд стягнути з відповідача на її користь матеріальні збитки в розмірі 54659,06 гривень, витрати на оплату екперта в розмірі 2000,00 гривень та сплачений судовий збір в розмірі 768,40 гривень. \~ \~ \~ \~В обґрунтування\~свого позову\~вказала,\~що вона проживає у приватизованій двокімнатній квартирі [ADDRESS] , яка належить їй та її сину [PERSON] на праві власності. Поверхом вище, у квартирі [ADDRESS] , [ADDRESS] відповідачка [PERSON] [INFO] , в той час коли вона знаходилася на роботі з 9-00 до 10-00, її квартиру було затоплено водою (прорив водонагрівного бака ). Відповідачка тільки о 12 годині 15 хвилин повідомила її про затоплення квартири, це сталося після того як вона вже прибрала своє приміщення. Першою встигла потрапити до квартири її матуся [PERSON] 1950 року народження, відразу ж за нею з м. Дніпро, приїхала і вона. Після чого, вони до пізднього вечора прибирали квартиру після затоплення. Для встановлення причин та винуватця затоплення, вона звернулася до обслуговуючої організації їхнього будинку, ТОВ «Крона-Сервіс 1». Згідно Акта комісії технічного обстеження стану квартири [ADDRESS] від 27.05.2016 року затоплення квартири сталося з вини відповідача [PERSON] , яка встановила бракований бойлер у своїй квартирі, розташованій поверхом вище. Тому, вина відповідача доведена актом комісії ТОВ «Крона-Сервіс 1» від 27.05.2016 року. Згідно даного акту про технічне обстеження стану квартири, яке проводилося комісією в складі: інженера ТОВ «Крона-Сервіс 1» [PERSON] , техніка ТОВ «Крона-Сервіс 1» [PERSON] , було встановлено, що в коридорі залиті стеля і стіни, спостерігається сліди залиття гіпсокартону на підвісній стелі, пошкоджений ламінат на підлозі. В спальні пошкоджений ламінат на підлозі, залита стеля, пошкоджений гіпсокартон на стелі. В кухні залита стеля, стіни, пошкоджена фарба на стелі, гіпсокартон на підвісній стелі. Пошкоджена проводка в квартирі. З метою встановлення пошкоджень квартири та вартості причинених залиттям збитків, вона також звернулася до судового експерта Харченко В.В, який надав висновок експертно будівельно-технічного дослідження № 686/06-16 від 06.06.2016р. яким встановлені наступні пошкодження в приміщеннях квартири: Коридор, площею 3,9кв.м.; пошкоджено-Стеля-підвісна та натяжна з гіпсокартону, (вздуття гіпсокартону,сліди затікання,сліди вологи); Стіни шпакльовані, фарбована суміжна стіна з гіпсокартовану (по штукатуреній стіні спостерігаються сліди затікання,вздуття фарбованого шару); Підлога-частково кахель,частково ламінат (втрата первісного стану); Двері з коридору в санвузол-ламіновані(вздуття ламінованого шару,втрата первісного стану) Житлова кімната, площею 10,7кв.м. пошкоджено: Стеля-частково підвісна з гіпсокартону та натяжна(на частині гіпсокартону при вході в прим, кухні спостерігається вздуття гіпсокартону, сліди затікання,сліди вологи, вздутття фарбованого шару); Стіни гіпсокартонові, шпакльовані, фарбован і(на частині гіпсокартону при вході в прим, кухні спостерігається вздуття гіпсокартону,сліди затікання, сліди вологи, взбуття фарбованого шару); Підлога- ламінат (втрата первісного стану). Кухня, площею 7,3 кв.м. пошкоджено: Двері з коридору в санвузол-ламіновані (вздуття ламінованого шару, втрата первісного стану); Стеля-частково підвісна з гіпсокартону, та натяжна (вздуття гіпсокартону, сліди затікання, сліди вологи, вздуття фарбованного шару); Стіни - гіпсокартонові, шпакльовані, фарбовані (на частині гіпсокартону при вході в прим, кімнати спостерігається вздуття гіпсокартону, сліди затікання,сліди вологи,вздуття фарбованого шару); Підлога - частково з ламінату площею 1,6 кв.м. (взуття на з`єднанні ламінату, втрата первісного стану). В кухні пошкоджена вбудована кухонна стінка з ламінованого ДСП-стінки кухні розбухлі. В коридорі шафа з ламінованого ДСП-стінки та шухляди розбухли. Диван, пуфики вологі. В приміщені кухні не вмикається освітлення. Таким чином, внаслідок залиття, в квартирі потрібно було терміново робити ремонт, оскільки мешкати в ній стало неможливо. Згідно кошторисної документації вартість ремонтно-відновлювальних робіт складає 18160,00 гривень. Крім вказаних пошкоджень, також залиттям зіпсовані меблі, а саме : Диван 1 штука, Пуф-2 штуки і кухонні шафки, шафки у коридори 2 штуки. Згідно копії товарного чека вартість зіпсованих меблів складає: кухня - 11250 грн., диван вона оцінює вартістю 6000 гривен, пуф вартістю 500 грн кожний на сумму 1000 грн та шафки з коридору за 800 грн кожна на сумму 1600грн. не вдалось зберегти (на сумму 8600 гривен). Всього меблів 19850,00 грн. Вона неодноразово зверталася до відповідачки з проханням в добровільному порядку здійснити відшкодування понесених мені збитків, але кожного разу вона або не відповідала на її вимоги або стверджувала, що вона ніяким чином не зможу стягнути з неї суму завданих затопленням збитків. В їхньому випадку відповідач вважається боржником який прострочив виконання грошового зобов`язання так як з липня 2016 року відповідач відмовляється сплачувати вартість збитків заподіяних залиттям квартири. Тому Втрати від інфляції будуть становити з 01 липня 2016 року по 25 березеня 2019 року від неповернення відповідачем вартості ремонтно-відновлювальних робіт в розмірі 18160 грн - складає 6466,15 гривень. Вартості кухні в розмірі 11250 грн складає 4005,74 гривень. Вартості меблів в розмірі 8600 грн. - складає - 3062,17 гривень. Таким чином загальний розмір завданої їй майнової шкоди становить 38010 грн., а загальний розмір інфляційних втрат від неповернення відповідачем збитків - 13534,06 грн. і 3% річних - 3115,00 гривень. \~ \~ \~ \~11 травня 2019 року позивачем [PERSON] надано до суду заяву про зільшення позовних вимог в якій вона просить збільшити позовні вимоги та стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду в розмірі 30000,00 гривень та судовий збір в розмірі 1921,00 гривень.(а.с.37-39) Процесуальні дії у справі та заяви (клопотання) учасників справи. Відповідно до ч.4 ст.19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Відповідно до ст.274 ч. 1 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Ухвалою Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 11 червня 2019 року було відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з викликом сторін та надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.(а.с.43) 17 липня 2019 року позивачем [PERSON] до суду надано клопотання про заміну неналежного відповідача, в якому зазначено, що 09.07.2019 року позивачка дізналася про те, що відповідачка [PERSON] вже тривалий час як померла, а затоплення квартири відбулося з вини мешканки квартири [PERSON] (доньки померлої). Просить замінити первісного відповідача у справі №209/1425/19 [PERSON] на належного відповідача [PERSON] , яка мешкає за адресою: [ADDRESS] , та залучити належного відповідача до розгляду справи.(а.с.55-56) Ухвалою суду від 17 вересня 2019 року задоволено клопотання позивача [PERSON] про заміну первісного відповідача належним відповідачем.Замінено неналежного відповідача [PERSON] на належного відповідача - [PERSON] .(а.с.58) 18 жовтня 2019 року представником відповідача [PERSON] надано відзив на позовну заяву про відшкодування майнової шкоди, завданої затопленням квартири в якому зазначено, що відповідач вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню у повному обсязі з огляду на наступне. Підставою для стягнення вартості ремонтно-відновлювальних робіт, що заподіяні затопленням квартири, на думку Позивача, є Акт комісії технічного обстеження стану квартири [ADDRESS] від 27.05.2016 р. та висновок експертно будівельно-технічного дослідження № 686/06-16 від 06.06.2016 р. судового експерта [PERSON] , яким вартість ремонтно-відновлювальних робіт складає 18160,00 грн. Згідно наведеного Акту, затоплення квартири [ADDRESS] сталось «...по причине прорыва водонагревательного бака в квартире [ADDRESS] ». Таким чином, комісія не встановлювала вину ані відповідачки [PERSON] як це зазначає Позивач у позові. Тим більше, не встановлена у ньому вина [PERSON] . Крім того, сам по собі вказаний Акт не може визнаватись судом допустимим доказом по справі, оскільки не містяться докази того, що квартира Відповідачки [ADDRESS] взагалі обстежувалась комісією, а остання належним чином була повідомлена та запрошувалась для його складання. Без належного обстеження квартири [ADDRESS] , у тому числі бракованого бойлеру, висновки комісії про порив водонагрівача є лише припущеннями зазначених посадових осіб. Доказування не може грунтуватись на припущеннях. Таким чином, докази вини Відповідачки [PERSON] у матеріалах справи відсутні. Надалі Позивач зазначає, що Відповідач [PERSON] встановила «бракований бойлер у своїй квартирі...». На підтвердження зазначеної обставини, що визнається Позивачкою, Відповідач [PERSON] додатково надає суду лист-претензію про заміну бойлера заводом-виробником, а також гарантійний талон на бойлер, що свідчить про задоволення заводом її претензії та про те, що заміна бракованого бойлеру, що був на гарантії, дійсно мала місце. Якщо сторони визнають факт того, що бойлер у квартирі [ADDRESS] був «бракований» (лопнула обшивка корпусу, яка не повинна була лопнути за звичайних умов експлуатації), то такий факт не підлягає додатковому доказуванню. Таким чином, шкода, що начебто завдана Позивачу, завдана не з вини Відповідачки [PERSON] , оскільки порив водонагрівача стався не через її протиправну поведінку/бездіяльність, а виключно через брак водонагрівача на виробництві, який не мав би статись за звичайних умовах його експлуатації. Щодо вимоги про стягнення вартості пошкодженої кухні у розмірі 11250,0 грн. та вартістості пошкоджених меблів у розмірі 8600,00 грн. Суд має встановити безпідставність заявлених вимог у цій частині з огляду на наступне. Відповідно до Акту комісії технічного обстеження стану квартири [ADDRESS] від 27.05.2016 р., яким визначається обсяг завданих залиттям квартири пошкоджень, зазначено: «Коридор - залит потолок, стены видны следы залития гипсокартона на подвесном потолке, поврежден ламинат на полу. Спальня поврежден ламинат на полу. Кухня - залит потолок, стены, повреждена покраска на потолке, гипсокартон на подвесном потолке... В спальне залит потолок поврежден гипсокартон на потолке...». Таким чином, комісією Актом не встановлено жодних ушкоджень меблів: кухонного гарнітуру, дивану, двох пуфів, шафок з коридору. На акті зазначено підпис Позивача [PERSON] підписуючи вказаний акт, Позивач у повному обсязі погодила його зміст, оскільки будь-яких зауважень, доповнень зі сторони [PERSON] не заявлено. З огляду на наведене, включення до переліку пошкоджених речей зазначених меблів (більш ніж 5 днів після затоплення квартири) є безпідставним, немає жодних доказів того, що пошкодження меблів перебуває у прямому причинно-наслідковому зв`язку із подією, що сталась саме 27.05.2016 р. (на день складання акту), а тому вимоги у цій частині не підлягають задоволенню. Аналогічна правова позиція викладена у постанові ВСУ від 23.07.2017 р. у справі № 6-2125цс16, у якій Суд вкотре відзначив, що фіксація факту затоплення, а також причини затоплення і повний перелік завданих пошкоджень мають бути доведені саме за допомогою комісійного акта, складеного за участю представників обслуговуючої організації. Крім того, як вбачається із самого висновку експертно будівельно-технічного дослідження № 686/06-16 від 06.06.2016 р. судового експерта [PERSON] , зазначені меблі у ньому враховані, при визначенні загальної суми вартості заподіяної шкоди у розмірі 18160,00 грн. До того ж, вимога про відшкодування шкоди за кухонний гарнітур Позивачем заявляється як за новий (без урахування експлуатаційного зносу, без врахування того, яка частина поверхонь гарнітуру підлягає заміні, а яка залишилась неушкодженою). Тобто, таким чином відсутній документально обгрунтований розмір об`єктивної заподіяної шкоди кухонному меблевому гарнітуру. Що стосується заявлених вимог про відшкодування шкоди за пошкоджений диван, пуфи, шафки з коридору, які оцінені Позивачем на власний розсуд - то такі вимоги задоволенню також не підлягають із підстав, наведених вище. Щодо вимоги про стягнення інфляційних втрат від неповернення відповідачем вартості заподіяних збитків у сумі 13534,06 грн. та 3% річних у сумі 3115,00 грн. Зазначена вимога не підлягає задоволенню. Жодних доказів направлення Відповідачу досудових вимог/претензій матеріали справи не містять. Як вбачається з висновку експертного будівельно-технічного дослідження № 686/06-16 судового експерта Харченко В.В., він датований 06 червня 2016 року. Фактично, з цієї дати Позивачка могла безперешкодно звернутись до суду із даним позовом для захисту своїх прав. Будь-яких доказів своєї бездіяльності щодо не звернення до суду протягом тривалого часу (майже повних трьох років) Позивачка не надає. При цьому просить Суд стягнути інфляційні втрати, оскільки вважає Відпорвідачку боржником, яка прострочила виконання грошового зобов`язання, починаючи з липня 2016 року, а також 3% річних. Така вимога Відповідачки є безпідставною, оскільки не поширюється на спірні правовідносини. В той же час, у даному випадку у Позивача ще не виникло право на застосування наслідків прострочення виконання грошового зобов`язання з відшкодування шкоди, оскільки це зобов`язання між сторонами виникає на підставі судового рішення у зв`язку зі стягненням грошових коштів на відшкодування завданої шкоди, неповернення яких зумовлює застосування положень частини другої статті 625 ЦК України. Тобто, Відповідачка на сьогодні ще не має невиконане грошове зобов`язання перед Позивачем з відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, оскільки ще відсутнє відповідне рішення суду, прострочення виконання якого і може породжувати наслідки, передбачені ч. 2 ст. 625 ЦК України. Тривале незвернення Позивача із даним позовом до Відповідачки через власну недбалість з огляду на наведене не дає підстав для застосування ч. 2 ст. 625 ЦК України. Щодо частки Позивача у вимогах про стягнення вартості ремонтно-відновлювальних робіт. Позивачкою [PERSON] заявлені позовні вимоги про відшкодування шкоди, завданій затопленням квартири [ADDRESS] , які вона просить стягнути з Відповідачки на власну користь у повному обсязі. В той же час, відповідно до матеріалів справи, а саме свідоцтва про право власності від 10.02.1998 р., вказане нерухоме майно (квартира) належить на праві спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON] , тобто кожному із них належить 1/2 частка у спірному нерухомому майні. За наведених обставин обидва співвласники вважаються потерпілими внаслідок затоплення їх квартири, в той же час іншим співвласником - [PERSON] будь-яких позовних вимог до Відповідачки на сьогодні не заявлено. Також матеріали справи не містять доказів уповноваження [PERSON] [PERSON] щодо здійснення процесуального представництва його власних інтересів у вказаній цивільній справі як іншого співвласника квартири. [PERSON] на сьогодні не скористався своїм правом зі зверненням до суду із позовом за захистом своїх порушених прав. У даному разі законом такого права Позивача звертатись від імені іншого співвласника [PERSON] не встановлено. Таким чином, цивільно-процесуальним законодавством встановлений інститут особистого звернення зацікавленої особи до суду у випадку порушення її прав, в тому числі у випадку заподіяння шкоди її майну. Звертають увагу, що для вимог співвласників майна будь-яких винятків з цього правила чинне законодавство не містить. Оскільки [PERSON] до Суду не звертався, позовні вимоги не заявляв, у Суду відсутні підстави для стягнення завданої нерухомому майну шкоди у повному обсязі, тобто з врахуванням частки [PERSON] . А тому, враховуючи частку саме [PERSON] у спірному нерухомому майні (1/2 частина), розмір гіпотетично задоволених Судом вимог про стягнення шкоди має бути співрозмірний із належною їй часткою у спірному майні, тобто у розмірі 1/2 частини від заявлених позовних вимог (оскільки інший співвласник своїх вимог до Відповідачки не заявив, а отже на сьогодні його права не порушені, він не має будь-яких претензій до Відповідачки [PERSON] ). Вказане обов`язково має бути враховано Судом при прийнятті рішення.(а.с.65-71) 21.11.2019\~року позивач\~ [PERSON] \~надала відповідь\~на відзив\~в якій\~зазначено,\~що в\~їхньомувипадку, шкода заподіяна їй підтверджується як актом затоплення квартири [ADDRESS] так і висновком експертно будівельно-технічного дослідження № 686/06-16 від 06.06.2016 експерта [PERSON] , в якому враховані всі пошкоджені речі та меблі. Протиправна поведінка відповідача підтверджується самим відповідачем у наданому відзиві та у доданих до нього документах. Так відповідачка не заперечує обставину залиття квартири внаслідок поломки бойлеру, який був придбаний нею за особисті кошти, тому причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є повністю доведеним позивачем. Відсутність вини в заподіянні шкоди повинно бути доведено самою відповідачкою. На її думку відповідачем було порушено організаційні та технічні вимоги безпечної, надійної установки та експлуатації бойлеру. До того ж Власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. У відзиві на позовну заяву також зазначено, що вона не вправі вимагати весь розмір майнової шкоди, заподіяної залиттям квартири, так як окрім неї співвласником даної квартири є [PERSON] . З цього приводу зазначає що дійсно її син - [PERSON] , разом з нею є одним із співвласників квартири [ADDRESS] . Але, з 2009 року він не проживає в даній квартирі і всі меблі та інше майно, що знаходиться в квартирі були куплені за її кошти та належать на праві власності особисто їй. Також, всі ремонтні та відновлювальні роботи, які здійснювалися до затоплення квартири, а також і після такого затоплення були виконані за її рахунок, тому [PERSON] , і не звертався окремо з позовом до відповідачки про стягнення шкоди заподіяної затопленням квартири, так як шкода від такого затоплення завдана особисто їй. Але з метою правильного з`ясування всіх обставин справи вважає за можливе залучити до справи у якості третьої особи на стороні Позивача - [PERSON] . Після зміни прізвища на [PERSON] , останньому було видано паспорт громадянина Укрїни. Просить залучити у якості третьої особи на стороні Позивача - [PERSON] та задовольнити її позовну заяву про стягнення майнових та моральних збитків, заподіяних залиттям квартири.(а.с.86-89) 23.12.2019 року представником відповідача [PERSON] до суду надано заперечення на позовну заяву про відшкодування майнової шкоди, завданої затопленням квартири в яких вказано, що відповідач з позовом категорично не погоджуються та не визнає його в повному обязі.(а.с.94-98) 23.12.2019 року представником відповідача [PERSON] до суду надано клопотання про залучення третьої особи, що не має самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача (а.с.99-101), яке в судовому засіданні було залишено без задоволення.(а.с.99-105) Судом було відмовлено в задоволенні клопотання про залучення до участі по цивільній справі в якості третьої особи на стороні відповідача ТОВ "Елдом-Україна". 24 червня 2020 року представником відповідача [PERSON] до суду надано письмові пояснення в яких зазначено, що позивачем 11.05.2019 р. було подано до суду заяву про збільшення позовних вимог, а саме, Позивачем збільшено позовні вимоги вимогою наступного змісту: «Стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] моральну шкоду у розмірі 30000,00 грн. (тридцять тисяч гривень 00 коп.). Відповідач [PERSON] , ознайомившись із змістом даної заяви, вважає її безпідставною та просить відмовити\~у розгляді\~даної заяви\~у повному\~обсязі.\~Заява про збільшення позовних вимог, яка надана Позивачем, не є заявою по суті, а тому мала б бути подана разом із уточненою позовною заявою, яка б відображала весь зміст позовних вимог, які заявляє Позивач, а не окрему її частину. По-друге, заявлена позовна вимога про відшкодування моральної шкоди є по суті новою вимогою. В той же час, відсутні докази вини Відповідачки [PERSON] у вчиненні затоплення квартири [ADDRESS] . Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 р. № 76, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року № 927/11207, передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (п. 2.3.6 Правил). Правилами передбачено, що присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В той же час, згідно Акту, наявному у справі, Відповідачка для складання Акту не викликалась, не була належним чином повідомлена та не була присутня при його складанні, хоча її участь має бути обов`язковою. Крім того, в акті повинно бути відображено: висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Тобто, вина Відповідачки [PERSON] у Акті не встановлювалась, що робить сам Акт неналежним та недопустимим доказом заподіяння майнової шкоди саме Відповідачем [PERSON] та її протиправною поведінкою. Сама [PERSON] категорично заперечує свою вину та зазначає, що Комісія взагалі не обстежувала її квартиру при складанні спірного Акту про залиття, Акт було складено за її відсутності, вказані факти підтвердили і свідки, допитані в суді.(а.с.127-129) Позивач [PERSON] в судовому засіданні підтримала свої позовні вимоги та просить стягнути на її користь з відповідача матеріальну шкоду - вартість ремонтно-відновлювальних робіт в сумі 18160 грн., 6466,15 грн.-сума інфляції за невиплату вартості ремонтно-відновлювальних робіт, вартість кухні в сумі 11250 грн., 4005,74 грн.- сума інфляції за несвоєчасну виплату, вартість меблів в сумі 8600 грн., 3062,17 грн.- інфляційні виплати. Також просить стягнути 3115 грн.- 3% річних . Загальна сума матеріальної шкоди- 38010 грн., 13534,06 грн.- сума інфляційних витрат від неповернення відповідачем вартості заподіяних збитків, 3115 грн.- три відсотки річних. Пояснила, що вона мешкає за вказаною адресою. Співласником квартири є також її син- [PERSON] , але в цій квартирі він не мешкає. Ремонт робила вона за власні кошти. Всі меблі в квартирі також придбані нею за її кошти. 26 травня 2016 року вона знаходилася на роботі в м. Дніпрі. О 12 годині вона дізналася від відповідача, що вона затоплює її квартиру. Вона зателефонувала матері і її мати приїхала дізнатися, що сталося. Коли вона приїхала додому, то побачила, її квартира була затоплена, ламінат був мокрий, та пізніше він весь пошкодився. Меблі також були пошкоджені водою. Вона звернулася до обслуговуючої компанії для того, щоб вони склали акт про залиття квартири. Відповідача вона повідомляла про те, що працівниками Управляючої компанії буде проводитися огляд квартири після затоплення. Але вона двері не відчинила. До суду не зверталася відразу після проведення експертизи про збитки, оскільки думала, що відповідач буде відшкодовувати збитки в добровільному порядку. Коли цього впродовж тривалого часу не сталося, вона звернулася до суду. Також заявляє вимоги про відшкодування витрат на оплату послуг експерта в сумі 2000 грн., та моральної шкоди в сумі 30000 грн. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні не визнав позовні вимоги позивача . Надав пояснення, які викладені у відзивах на позовну заяву та в запереченнях на відповідь на відзив, письмових поясненнях. Просить відмовити в задоволенні позовних вимог . Третя особа [PERSON] в судовому засіданні підтримав позовні вимоги, заявлені позивачем [PERSON] та просить їх задовольнити повністю. Допитана 21.01.2020 року свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що позивач [PERSON] це її донька. В кінці травня 2016 року вона прийшла з нічої зміни, коли зателефонувала її донька і попросила приїхати до неї на квартиру, бо її затопили. Вона відразу поїхала. В першу чергу вона вимкнула щиток. По стінах текла вода, Зібрала коври та стала вичерпувати воду з підлоги, щоб врятувати ламінат. Допитана 21.01.2020 року свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона допомагала збирати воду в квартирі [PERSON] 26 травня 2016 року. Багато було води на кухні - на стелі, стікала по стінах. Разом із сусідкою [PERSON] стукали у двері сусідки, щоб вона відчинила. Допитана 17.06.2020 року свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона мешкає на одному поверсі з [PERSON] , а позивач мешкає поверхом нижче квартири [PERSON] . [INFO] їй подзвонила сусідка [PERSON] і сказала, що вона заливає її квартиру водою. Вона подивила у себе, але нічого не протікало. Потім вона із сусідкою [PERSON] вийшли на сходинковий майданчик та прислухалися до шуму, що йшов із квартири [PERSON] і зрозуміли, що то шумить вода і вона заливає водою квартири поверхом нижче. Вона зателефонувала [PERSON] та повідомила про це. [PERSON] сказала, що подзвонить своїй донці і та прийде зі школи, відкриє двері. Донька її прибігла зі школи, відкрила двері і вони побачили, що в її квартирі води було по щиколотку. Її чоловік зайшов та вимкнув електрику. Вода виливалася із водонагрівного баку. Вода вже виливалася давно, оскільки вона вже лилася холодна. Вони помагали дівчинці збирати воду. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Суд, враховуючи думку сторін, дослідивши письмові матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню по наступним підставам. \~ \~ \~ \~ Судом\~встановлено та\~не оспорюється\~сторонами у\~справі,\~що відповідно\~до свідоцтва про право власності на житло від 10.02.1998 року квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , дійсно належить на праві приватної, спільної (сумісної або часткової) власності [PERSON] та членам її сім`ї: [PERSON] .(а.с.24). Згідно довідки про реєстрацію місця проживання №1519/13 від 23.03.2019 року позивач [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] .(а.с.12) Відповідно до листа від 21.05.2016 року [PERSON] повідомлена про те, що квартира [PERSON] пошкоджена в результаті затоплення.(а.с.13) Згідно Акта комісії технічного обстеження стану квартири [ADDRESS] від 27.05.2016 року затоплення квартири сталося по причині прориву водогрійного бака в кв.45. Згідно із записом у журналі аварійно-диспечерського служби 26.05.2016 року.(а.с.14) Відповідно до висновку експертного будівельно-технічного дослідження №686/06-16 складеного 06.06.2016 року розмір завданої шкоди квартири [ADDRESS] внаслідок її залиття складає (з округленням) 18160,00 гривень.(а.с.17-21) Відповідно до претензии від 16.06.2016 року відповідач [PERSON] зверталася до органцізації де був придбаний водогрійний бак з приводу його поломки.(а.с.78-85) Оцінка суду доказів та аргументів сторін. Мотиви застосування норм права судом. Вирішуючи даний спір по суті, суд зазначає, що ч. 1 ст. 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ст.383 ЦК України власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва. Власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Статтею 10 ЖК УРСР визначено, що громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію. Жилі будинки і жилі приміщення не можуть використовуватися громадянами на шкоду інтересам суспільства. У відповідності до ст.151 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати і порядку придомову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України. Статтею 322 ЦК України встановлено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч.3 ст.386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Вирішуючи позовні вимоги позивачки, суд виходить з вимог ст. 1166 Цивільного кодексу України, згідно якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим майновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Вказана норма закону визначає, що майнова шкода може бути завдана і внаслідок бездіяльності, тобто обов`язку особи здійснити певні дії і не вчинення нею таких дій. Таким чином, умовою покладення на відповідача відповідальності за шкоду, завдану позивачу, є наявність вини останньої у спричиненні вказаної шкоди. \~ \~ \~ \~ Факт\~залиття квартири\~позивача [PERSON] \~підтверджується актом\~обстеження [ADDRESS] від 27.05.2016 року, з якого вбачається, що затоплення квартири сталося по причині прориву водогрійного бака в кв.45. Згідно із записом у журналі аварійно-диспечерського служби 26.05.2016 року. Згідно Акта комісії технічного обстеження стану квартири [ADDRESS] від 27.05.2016 року затоплення квартири сталося з вини відповідача [PERSON] , яка встановила бракований бойлер у своїй квартирі, розташованій поверхом вище. Тому, вина відповідача доведена актом комісії ТОВ «Крона-Сервіс 1» від 27.05.2016 року. Згідно даного акту про технічне обстеження стану квартири, яке проводилося комісією в складі: інженера ТОВ «Крона-Сервіс 1» [PERSON] , техніка ТОВ «Крона-Сервіс 1» [PERSON] , було встановлено, що в коридорі залиті стеля і стіни, спостерігається сліди залиття гіпсокартону на підвісній стелі, пошкоджений ламінат на підлозі. В спальні пошкоджений ламінат на підлозі, залита стеля, пошкоджений гіпсокартон на стелі. В кухні залита стеля, стіни, пошкоджена фарба на стелі, гіпсокартон на підвісній стелі. Пошкоджена проводка в квартирі. Як роз`яснено у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Таким чином, для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Шкода - це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки та шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода - наслідком. При цьому, в деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Під шкодою слід розуміти зменшення або втрату (загибель) певного особистого чи майнового блага. Тобто, зменшення або втрата майна потерпілого тягне за собою виникнення майнової шкоди і відповідно майнова шкода, це зменшення або втрата (загибель) майнового блага, а тому відшкодування такої шкоди є видом цивільно-правової відповідальності. Шкода може відшкодовуватися у вигляді відшкодування збитків та відшкодування в натурі. Відповідно до п.п. 1-2 ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Під збитками розуміються витрати, пов`язані з виправленням пошкодженого майна, а в разі неможливості виправлення (втрати) - його дійсна вартість. Фактично збитки є грошовим виразом майнової шкоди. Тому за наявності складу деліктного зобов`язання, на відповідача, яка несе тягар відповідальність щодо обов`язку збереження майна, належного їй на праві власності, невиконання якого може створювати небезпеку для третіх осіб, покладено обов`язок щодо відшкодування шкоди позивачу, завданої внаслідок залиття належної йому на праві власності квартири. Статтею 1192 ЦК України передбачено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Позивачем надано висновок експертного будівельно-технічного дослідження №686/06-16 складеного 06.06.2016 року розмір завданої шкоди квартири [ADDRESS] внаслідок її залиття складає (з округленням) 18160,00 гривень.(а.с.17-21). Вказаним висновком встановлені наступні пошкодження в приміщеннях квартири: Коридор, площею 3,9кв.м.; пошкоджено-Стеля-підвісна та натяжна з гіпсокартону, (вздуття гіпсокартону,сліди затікання,сліди вологи); Стіни шпакльовані, фарбована суміжна стіна з гіпсокартовану (по штукатуреній стіні спостерігаються сліди затікання,вздуття фарбованого шару); Підлога-частково кахель,частково ламінат (втрата первісного стану); Двері з коридору в санвузол-ламіновані(вздуття ламінованого шару,втрата первісного стану) Житлова кімната, площею 10,7кв.м. пошкоджено: Стеля-частково підвісна з гіпсокартону та натяжна(на частині гіпсокартону при вході в прим, кухні спостерігається вздуття гіпсокартону, сліди затікання,сліди вологи, вздутття фарбованого шару); Стіни гіпсокартонові, шпакльовані, фарбован і(на частині гіпсокартону при вході в прим, кухні спостерігається вздуття гіпсокартону,сліди затікання, сліди вологи, взбуття фарбованого шару); Підлога- ламінат (втрата первісного стану). Кухня, площею 7,3 кв.м. пошкоджено: Двері з коридору в санвузол-ламіновані (вздуття ламінованого шару, втрата первісного стану); Стеля-частково підвісна з гіпсокартону, та натяжна (вздуття гіпсокартону, сліди затікання, сліди вологи, вздуття фарбованного шару); Стіни - гіпсокартонові, шпакльовані, фарбовані (на частині гіпсокартону при вході в прим, кімнати спостерігається вздуття гіпсокартону, сліди затікання,сліди вологи,вздуття фарбованого шару); Підлога - частково з ламінату площею 1,6 кв.м. (взуття на з`єднанні ламінату, втрата первісного стану). В кухні пошкоджена вбудована кухонна стінка з ламінованого ДСП-стінки кухні розбухлі. В коридорі шафа з ламінованого ДСП-стінки та шухляди розбухли. Диван, пуфики вологі. В приміщені кухні не вмикається освітлення. Суд приймає вказане дослідження як доказ по справі, оскільки він відповідає вимогам, визначеним законодавством, складений особою, яка має кваліфікацію судового експерта з правом проведення будівельно-технічних експертиз. Відповідно до вимог ст.ст. 12, 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно ч. 1 ст.76 вищезазначеного Кодексу доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст.77 цього ж Кодексу належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Встановлено,\~що позивачці\~ [PERSON] \~як власнику\~квартири [ADDRESS] \~завдано матеріальної\~шкоди,\~внаслідок затоплення,\~розмір якої\~відповідно до\~ висновку експертного будівельно-технічного дослідження №686/06-16 складеного 06.06.2016 року складає (з округленням) 18160,00 гривень. Таким чином, в судовому засіданні стороною позивачки доведено наявність встановлених законом підстав для стягнення матеріальної шкоди в розмірі 18160,00 гривень, яка доведена позивачем у справі. Позивачем в судовому засіданні не додано жодного доказу щодо стягнення з відповідача вартості пошкоджених меблів, тому така вимога задоволенню не підлягає. Щодо вимог позивача про стягнення інфляційних збитків та 3% річних, суд зазначає наступне. Відповідно до ч.2 ст.625 ЦКУкраїни, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Індекс інфляції (індекс споживчих цін) - це показник, що характеризує динаміку загального рівня цін на товари та послуги і зазначена норма ЦК щодо сплати заборгованості з урахуванням встановленого індексу інфляції поширюється лише на випадки прострочення виконання грошового зобов`язання, яке визначене договором. Однак, під час розгляду даної справи, судом встановлено, що між сторонами мають місце деліктні (не договірні) правовідносини, до яких положенняст.625 ЦК України не застосовуються, а тому відповідні вимоги позивача про стягнення в рахунок відшкодування шкоди з урахуванням індексу інфляції та 3% річних задоволенню не підлягають. В частині позовних вимог про відшкодування моральної шкоди у розмірі 30000 грн., суд зазначає наступне. 11 травня 2019 року позивач [PERSON] через канцелярію суду надала заяву про збільшення позовних вимог, в якій зазначила, що збільшила позовні вимоги та просить стягнути з відповідача на її користь спричинену моральну шкоду в сумі 30000 грн. та судові витрати в сумі 1921 грн. Представник відповідача - адвокат Ворон А.І. в судовому засідання заявив клопотання про повернення заяви про збільшення позовних вимог позивачу, оскільки дана заява є фактично самостійним позовом, вимога про стягнення моральної шкоди позивачем не заявлялася, тому і питання про збільшення позовних вимог в цій частині не може розглядатися та прийматися судом. Позивач не подала заяву про уточнення позовних вимог в цій частині. Статтею 49 ЦПК України, не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог, або заявления "додаткових" позовних вимог і т.п. Подібні заяви повинні розцінюватись як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Таким чином, збільшити позовну вимогу можна лише кількісно, збільшивши вже раніше заявлену позовну вимогу. Позовна вимога про відшкодування моральної шкоди є новою позовною вимогою. Позивач позбавлений можливості заявляти додаткові позовні вимоги, про які не йшлося у прохальній частині його позовної заяви. Позивач при цьому не позбавлений права звернутися з новим позовом у загальному порядку, що має бути враховано Судом. Враховуючи наведене, судом відмовлено у принятті клопотання позивача про збільшення позовних вимог про відшкодування моральної шкоди у розмірі 30000,00 грн. для розгляду в даному провадженні. Позивачкою [PERSON] в даній справі понесені та документально підтверджені витрати на оплату експерта в розмірі 2000,00 грн. згідно до Акту № 686-03 від 02.06.2016 року та витрати по сплаті судового збору в сумі 768,40 грн., які підлягають стягненню з відповідача. \~ \~ \~ \~

Outcome: partial