Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-06 00:00:00

В січні 2016 року до суду надійшла вищевказана позовна заява. Позивач, яка є власником квартири [ADDRESS], свої вимоги мотивує тим, що 20.01.2016 відбулось залиття її квартири з квартири розташованої поверхом вище, яка належить на праві власності відповідачу в даній справі. Внаслідок залиття квартири постала необхідність у відновлювальному ремонті, однак в добровільному порядку сплатити відповідні кошти відповідач відмовилась. Посилаючись на ст. 16, 23, ч. 1 ст. 322, ч. 2 ст. 383, ч.1 ст. 1166, ч. 1 ст. 1167, 1192 ЦК України позивач просила стягнути на її користь з відповідача 20000 грн. в рахунок відшкодування майнової шкоди. У судовому засіданні представник позивача [PERSON]., позовні вимоги підтримав. Зокрема, пояснив, що відповідач протягом 2014-2015 років здавала належну їй квартиру внайм подобово. Будь-які інші джерела залиття квартири її довірителя ніж з квартири поверхом вище, що належить відповідачу, відсутні. Відповідач та її представник проти задоволення позову заперечили. Відповідач пояснила, що 10 січня 2016 року в своїй квартирі виявила, що в туалеті та з ванни не сходить вода, хоча всі водопровідні крани у квартирі були закриті і водою ніхто тривалий час не користувався. Вона викликала майстрів з експлуатуючої організації, які виявили забиття каналізаційної труби. Відповідач вважає, що затоплення квартири позивача відбулось з причини просочування рідини з неправильно перепланованої каналізаційної труби в квартирі позивача. Відповідач не заперечувала, що здає квартиру стороннім особам - своїм родичам та друзям, а останній раз - для святкування нового (2016) року. Також відповідач вказує, що згідно акту ТОВ "ШП "Харківенергоремонт" від 10.03.2016 в її квартирі відсутні сліди будь-яких пошкоджень та переносів трубопроводів, немає у наявності слідів зварювальних робіт чи свіжої фарби, крани у справному стані, підтікань види немає. Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково враховуючи таке. На підставі наданих сторонами правовстановлюючих документів /а.с. 3 - 5, 79- 83/ судом встановлено, що позивач є власником квартири [ADDRESS], а відповідач - власником квартири № 4 у цьому ж будинку, яка згідно технічного паспорту /а.с. 55/ розташована над квартирою позивача. Сторонами визнається, що будь-яких інших приміщень з водопровідними та/або каналізаційними трубами поруч з приміщеннями ванної кімнати та кухні квартир № 2 та № 4 відсутні. Затоплення квартири № 4 з квартири, розташованої на третьому поверсі, відповідач заперечує. Актом обстеження від 20.01.2016 /а.с. 8/ виявлено сліди від затоплення у приміщеннях ванної кімнати та кухні квартири [ADDRESS]. Допитані в судовому засіданні свідки [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], показали що вони дійсно бачили, явні признаки затоплення квартири № 2. Зокрема, свідок [PERSON], яка є матір'ю позивача, пояснила, що саме в її присутності та з її дозволу зривали пластикові панелі на стелі ванної кімнати. Стеля була волога, а пластикові панелі були у воді. У кухні також панелі провисли від води. Свідок [PERSON], працівник ТОВ "ШП "Харківенергоремонт" пояснив, що був викликаний до будинку № 11 у зв'язку із забиттям каналізації. Перебуваючи у квартирі № 2 виявив, що панелі на стелі провисли під вагою води. Після зриву панелей ним було виявлено, що стеля пропитана чистою (не каналізаційною) водою. Підтікання каналізаційного стояку ним виявлено не було. Частиною 1 ст. 57 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 58 ЦПК України). Аналізуючи досліджені докази в їх сукупності суд приходить до висновку, що затоплення квартири позивача сталось шляхом потрапляння води саме з квартири, яка на праві власності належить відповідачу. Ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод закріплює право кожного на мирне володіння своїм майном. Ст. 13 Конституції України вказує, що власність зобов'язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Останнє положення знаходить свій розвиток в ст. 41 Конституції України. Відповідно до ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі. Частина 1 ст. 1166 ЦК України закріплює, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Вказуючи, що затоплення квартири сталось через самовільне перепланування каналізаційної труби, відповідач не підтвердила свої пояснення будь-якими належними доказами. Оскільки будь-які інші джерела потрапляння води до квартири позивача виключаються (не доведені) сумнівів у потраплянні води до квартири позивача з квартири позивача у суду не виникає. При цьому не має значення, хто саме з осіб, які перебували в квартирі відповідача та за яких обставин допустив затоплення. Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи № 45/2016 розмір матеріальної шкоди спричиненої власнику квартири [ADDRESS] внаслідок залиття рідиною конструктивних елементів та їх оздоблювальних покриттів в приміщеннях квартири з вищерозташованих приміщень будинку складає 4785 грн. Даний висновок будь-якими іншими доказами не спростований, клопотань про призначення нової, додаткової чи повторної експертизи сторони не заявляли. Відтак, заявлений до відшкодування розмір майнової шкоди знайшов своє часткове підтвердження. Відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідача стягнути судові витрати по справі пропорційно до розміру задоволених позовних вимог в сумі 1260 грн. 28 коп. які складаються зі сплати судового збору за подання позову в сумі 132 грн. 28 коп., з витрат на проведення судової експертизи в сумі 480 гривень, витрат на правову допомогу в сумі 648 гривень.

Outcome: partial