Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-14 00:00:00

18.10.2019 [PERSON] звернулась до суду із позовом до [PERSON] про виділ майна із спільної часткової власності, визначення порядку користування земельною ділянкою. Позовні вимоги обґрунтовувала тим, що вона на підставі договору купівлі-продажу від 31.05.1979 є власником 4/9 частки житлового будинку з надвірними будівлями за адресою [ADDRESS] . До складу її частки будинку входять у будинку літ. «А-1» кухня 1-3 площею 11.5 кв. м, кімната 1-4 площею 12.4 кв.м, тамбур 1 площею 0.6 кв.м, сіни ІІ площею 3.4 кв.м, кладова ІІІ площею 2.1 кв.м, загальна площа 30.0 кв.м, житлова площа 12.4 кв.м та господарські будівлі і споруди погріб літ. «а3», частина сараю літ. «Б» площею 15 кв.м, сарай літ. «Д», колодязь літ. «К», вбиральня літ. «Г». Її частина домоволодіння має окремий вихід, необхідну сукупність житлових та підсобних приміщення, окремі джерела та лічильники отримання електроенергії, газу та інших комунальних послуг, які відповідають нормативно-технічним вимогам. Житловий будинок розташований на земельній ділянці площею 915 кв.м, яка не перебуває у приватній власності. Вона неодноразово пропонувала відповідачам, співвласникам будинку, приватизувати земельну ділянку, однак не змогла домовитись про це із співвласниками, які не допускають нікого на свою частину домоволодіння та земельну ділянку. Відповідно до висновку земельно-технічної та будівельно-технічної експертизи №40 запропонований єдиний варіант визначення порядку користування земельною ділянкою між співвласниками, а саме по фактичному користуванню та встановлена можливість виділу її частки нерухомого майна із спільної часткової власності. Просила встановити порядок користування земельною ділянкою за адресою [ADDRESS] між співвласниками домоволодіння [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] по фактичному користуванню земельною ділянкою, а саме по варіанту визначеному висновком за результатами проведення земельно-технічної та будівельно-технічної експертизи № 40, складеного судовим експертом Авдєєвою Н.М. від 11.09.2019 року. Виділити їй належну на праві приватної власності частку будинку з господарськими будівлями за адресою: [ADDRESS] , до складу якої входить житловий будинок літ. "А-1", що складається із наступних приміщень : кухня 1-3 площею 11,5 кв.м, кімнати 1-4 площею 12,4 кв.м, тамбура І площею 0,6 кв.м., сіней ІІ площею 3,4 кв.м, кладової ІІІ площею 2,1 кв.м., загальною площею 30,0 кв.м., в т.ч. житловою -12,4 кв.м та господарських будівель і споруд: погребу літ. "а3", частина сараю літ. "Б" площею 15 кв.м, сарай літ. "Д" , колодязь літ. "К", вбиральня літ. "Г". Припинити право спільної часткової власності на належну їй частку житлового будинку, господарських будівель і споруд , що знаходиться за адресою [ADDRESS] . Визнати за нею право власності на частку житлового будинку за адресою [ADDRESS] , до складу якої входить житловий будинок літ. "А-1", що складається із наступних приміщень : кухня 1-3 площею 11,5 кв.м, кімнати 1-4 площею 12,4 кв.м, тамбура І площею 0,6 кв.м., сіней ІІ площею 3,4 кв.м, кладової ІІІ площею 2,1 кв.м., загальною площею 30,0 кв.м., в т.ч. житловою -12,4 кв.м та господарських будівель і споруд: погребу літ. "а3", частина сараю літ. "Б" площею 15 кв.м, сарай літ. "Д" , колодязь літ. "К", вбиральня літ. "Г" - як на окремий об`єкт нерухомого майна. 30.10.2019 відкрито провадження у вказаній справі за правилами спрощеного позовного провадження. 12.12.2019 задоволене клопотання про витребування доказів. 22.01.2020 до участі у справі залучений співвідповідач [PERSON] судове засідання позивач та її представник надали заяву про розгляд справи у їхню відсутність, просили задовольнити позовні вимоги . Відповідачі будучи належним чином повідомленими про час і місце розгляду справи ( через сайт судової влади) у судове засідання не з`явились, заяв про неможливість розгляду справи у їхню відсутність не надавали, відзив на позов до суду не направляли. Представник третьої особи, виконавчого комітету Київської районної у м. Полтаві ради надав заяву про розгляд справи у його відсутність , при вирішенні спору покладався на суд. Враховуючи вказані обставини суд ухвалив розглядати справу у порядку заочного провадження. Дослідивши матеріали справи суд керується наступним. Встановлено що [PERSON] є власником 4/9 житлового будинку літ. "А-1" з господарськими будівлями та спорудами відповідно до договору купівлі-продажу від 31.05.1979 року, який посвідчено Другою Полтавською державною нотаріальною конторою. Інша частина будинку належить відповідачам, а саме [PERSON] 1/2 частка на підставі договору дарування від 10.10.1995 та [PERSON] 1/18 частка на підставі свідоцтва про право на спадщину від 11.11. 1987 , який 22.02.2020 року ухвалою суду був залучений в якості співвідповідача. До складу частки будинку літ. "А-1" із надвірними будівлями та спорудами входять, що належить позивачеві входять: житловий будинок літ. "А-1", що складається із наступних приміщень : кухня 1-3 площею 11,5 кв.м, кімнати 1-4 площею 12,4 кв.м, тамбура І площею 0,6 кв.м., сіней ІІ площею 3,4 кв.м, кладової ІІІ площею 2,1 кв.м., загальною площею 30,0 кв.м., в т.ч. житловою -12,4 кв.м та господарських будівель і споруд: погребу літ. "а3", частина сараю літ. "Б" площею 15 кв.м, сарай літ. "Д" , колодязь літ. "К", вбиральня літ. "Г". Частина домоволодіння, що належить позивачеві має окремий вхід, необхідну сукупність житлових та підсобних приміщень , окремі джерела та лічильники отримання електроенергії, газу та інших комунальних послуг, які відповідають нормативно-технічним вимогам. Спірний житловий будинок з господарськими будівлями розташований на земельній ділянці площею 915 кв.м., яка не є приватизованою та перебуває у комунальній власності територіальної громади. Відповідно до Висновку земельно-технічної та будівельно-технічної експертизи № 40 від 11.09.2019 запропоновано один варіант визначення порядку користування земельною ділянкою, що розташована за адресою: [ADDRESS] - по фактичному користуванню. Пропонується виділити у користування позивачу [PERSON] земельну ділянку площею 384 кв.м, як зафарбовано на плані земельної ділянки у червоний колір, відповідачам [PERSON] , [PERSON] 531 кв.м, як зафарбовано на плані земельної ділянки у блакитний колір, Також, висновком встановлено, що 4/9 частини майна,які належать [PERSON] , до складу якої входить житловий будинок літ. "А-1", що складається із наступних приміщень : кухня 1-3 площею 11,5 кв.м, кімнати 1-4 площею 12,4 кв.м, тамбура І площею 0,6 кв.м., сіней ІІ площею 3,4 кв.м, кладової ІІІ площею 2,1 кв.м., загальною площею 30,0 кв.м., в т.ч. житловою -12,4 кв.м та господарських будівель і споруд: погребу літ. "а3", частина сараю літ. "Б" площею 15 кв.м, сарай літ. "Д" , колодязь літ. "К", вбиральня літ. "Г", відповідає нормативно-технічним вимогам та складає окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні ст. 181 ЦК України та п. 10 Порядку присвоєння об`єкту нерухомого майна реєстраційного номеру , затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 грудня 2010 року № 1117 "Про ідентифікацію об`єктів нерухомого майна для державної реєстрації прав на них в окремий об`єкт нерухомості." При цьому об`єкт не втрачає свого цільового призначення. Розмір земельної ділянки, що пропонується закріпити за новоствореним об`єктом складає 0,0384 га. Ч.1ст.356 ЦК України передбачено, що власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Статтею 358 ЦК України передбачено: 1. Право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. 2. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. 3. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Ч. 1 ст. 354 ЦК України передбачено, що співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. ч. 4 цієї статті передбачено, що договір про виділ у натурі частки із нерухомого спільного майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. У разі наявності спору питання про виділ частки із спільного нерухомого майна розглядається у судовому порядку , що передбачено п. 2.7 Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна. Враховуючи те, що після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, при виділі частки із спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 ЦК України та пункту 10 Порядку присвоєння об`єкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 грудня 2010 року № 1117 «Про ідентифікацію об`єктів нерухомого майна для реєстрації прав на них». Порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток житлових будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення цих робіт визначається Інструкцією щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна № 55 від 18.06.2007 року, затвердженою в Мінюсті України від 06.07.2007 року. Так, згідно з пунктами 1.2, 2.1, 2.4 цієї Інструкції поділ об`єкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні об`єкти нерухомого майна здійснюються відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об`єкту поштової адреси. За правилом ч.2 ст.120 ЗК України , якщо житловий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача. Право користування земельною ділянкою визначається відповідно до часток кожного з власників нерухомого майна, розташованого на цій земельній ділянці, якщо інше не було встановлено домовленістю між ними. Однак у будь-якому випадку наявне в однієї особи право не може порушувати права іншої особи (ч.5 ст.319 ЦК). Спірне нерухоме майно перебуває у спільній частковій власності, що позбавляє позивача, як власника, вільно та безперешкодно ним користуватись. Відмова відповідачів від приватизації земельної ділянки, а також від укладення договору про виділ у натурі частки із нерухомого спільного майна, порушує право позивача на приватизацію земельної ділянки , на вільне та безперешкодне користування належним їй нерухомим майном порушене, отже підлягає судовому захисту шляхом задоволення позовних вимог.

Outcome: approved