Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-04 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом. Посилається на те, що Державне агентство рибного господарства України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства. Закарпатський рибоохоронний патруль є територіальним органом Держрибагентства, діє у складі Держрибагетства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Повноваження Закарпатського рибоохоронного патруля поширюється на Закарпатську область, територію та акваторію водних об`єктів в межах районів діяльності, визначених Держрибагентством. Постановою Тячівського районного суду від 08.04.2020 р. у справі № 307/487/20 [PERSON] визнано винним у вчинені правопорушення передбаченого ст. 90 КУпАП, а саме: [PERSON] , 17.01.2020 р., близько 02.15 год., перебуваючи в околиці с. Красна на річці Тересва, у власному автомобілі було виявлено свіжо виловлену рибу з ознаками колотих ран, тобто здійснював вилов риби за допомогою заборонених засобів лову, внаслідок чого зловив рибу, а саме: підуст - 6 штук та харіус - європейський - 1 штука, яка занесена до Червоної книги України, що призвело до її загибелі. Своїми діями відповідач порушив ст. 20 Закону України "Про Червону книгу України", п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства та ст. 63 Закону України "Про тваринний світ". Добровільно збитки відповідач не відшкодував, а тому представник позивача просить стягнути з [PERSON] суму збитків у розмірі 14204 гривень на користь Краснянської сільської ради та судові витрати. Відповідач у судове засідання не з`явився і не повідомив суду причини неявки. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Відповідно до ст. 247 ч. 2 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши матеріали справи суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити виходячи з наступного. Відповідно до ст. 10 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та уповноважені подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. В судовому засіданні встановлено, що постановою Тячівського районного суду від 08.04.2020 р. у справі № 307/487/20 [PERSON] притягнуто до відповідальності за вчинення правопорушення передбаченого ст. 90 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340 гривень. В постанові зокрема зазначено, що 17.01.2020 р., близько 02.15 год., [PERSON] перебуваючи на околиці с. Красна на річці Тересва, у власному автомобілі було виявлено свіжо виловлену рибу з ознаками колотих ран, тобто здійснював вилов риби за допомогою заборонених засобів лову, внаслідок чого зловив рибу, а саме: підуст - 6 штук та харіус - європейський - 1 штука, яка занесена до Червоної книги України, що призвело до її загибелі. Статтею 12 ч. 3 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ст. 82 ч. 6 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином, відповідачем було порушено Правила любительського і спортивного рибальства. Правилами любительського і спортивного рибальства, затвердженими наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 року № 9 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28.04.1999 року за № 269/3562) забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм (п. 3.15.1). Розрахунком розміру шкоди, завданої рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних ресурсів від 10.02.2020 року стверджено, що вартість одного харіуса європейського становить 14000 гривень та шість штук підуста звичайного - 204 гривень. Відповідно до ст. 3 Закону України "Про тваринний світ" об`єкти тваринного світу є дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популярному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи неволі. У статті 10 Закону України "Про тваринний світ" зазначено, що громадяни зобов`язані охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин, сприяти відтворенню відновлювальних об`єктів тваринного світу, використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Згідно статті 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно ст. 20 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Пунктом 6.2. Правил любительського і спортивного рибальства передбачено, що шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 19.01.1998 року №32. За приписами статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Оскільки [PERSON] добровільно завдані збитки не відшкодував, з нього слід стягнути суму збитків в розмірі 14204 гривень на користь органу місцевого самоврядування на території якого було завдано шкоди навколишньому середовищу. У відповідності ст. 141 ЦПК України судові витрати необхідно покласти на відповідача. За таких обставин,

Outcome: approved