Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-25 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивачі [PERSON] та [PERSON] звернулися до суду із даним позовом до відповідачів Корабельного Відділу ДВС м. Миколаїв ГТУЮ у Миколаївській області, [PERSON], ПП «Спеціалізоване підприємство «Юстиція» та ПАТ «ОТП Банк», в обґрунтування якого вказали наступне. \~ \~ \~ \~Позивачі вказали, що вони є власниками квартири [ADDRESS]. Дана квартира за договором іпотеки від 12.08.2008 р. була передана в іпотеку ПАТ «ОТП Банк», в забезпечення виконання кредитного договору № PML- 404/017/2008 від 12.08.2008 р., укладеного між [PERSON] та ПАТ «ОТП Банк». Через неналежне виконання кредитних зобовязань, 06.10.2009 року приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу [PERSON] здійснила виконавчий напис за № 9075 від 06.10.2009 р. на договорі іпотеки № PML- 404/017/2008. На підставі цього виконавчого напису були проведені прилюдні торги з реалізації належної позивачам квартири [ADDRESS] А в м. Миколаєві. Результати цих прилюдних торгів були оформлені протоколом № 11/092/10/і-92 від 13.08.2010 р., та затверджені актом державного виконавця про придбання арештованого майна з прилюдних торгів від 19.08.2010 р. Вказаний предмет іпотеки придбала [PERSON], яка отримала свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 08.09.2010 року. \~ \~ \~ \~В травні 2010 року позивачі звернулись до суду із позовом про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, і рішенням Апеляційного суду Миколаївської області від 19.03.2013 р. було визнано таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис нотаріуса за № 9075 від 06.10.2009 р. \~ \~ \~ \~Позивачі зазначають, що не дивлячись на наявність судового спору, Корабельний відділ ДВС 01.06.2010 р. уклав договір з ПП «Спеціалізоване підприємство «Юстиція» за № 11/092/10/і-92 про надання послуг з організації та проведення прилюдних торгів з реалізації належної позивачам квартири. Про реалізацію квартири та проведені прилюдні торги позивачі дізнались 13.09.2010 р. \~ \~ \~ \~Обґрунтовуючи свої вимоги, позивачі посилаються на те, що прилюдні торги були проведені із грубими порушеннями діючого законодавства, що є підставою для визнання їх недійсними, зокрема, початкова ціна продажу предмета іпотеки не була встановлена рішенням суду, позивачів не повідомили про прилюдні торги, внаслідок чого вони були позбавлені можливості брати у них участь, і до того ж оголошення про їх проведення не були опубліковані в друкованих засобах масової інформації, а також проведення торгів на підставі виконавчого документа, який був визнаний судом таким, що не підлягає виконанню. \~ \~ \~ \~Посилаючись на викладене, позивачі просили: -визнати недійсними прилюдні торги з продажу нерухомого майна, які були проведені 13.08.2010 року, протокол проведення прилюдних торгів за № 11/092/10/і-92 від 13.08.2010 р. та акт про реалізацію предмета іпотеки на прилюдних торгах від 19.08.2010 р.; -визнати недійсним свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 08.09.2010 р., видане на імя [PERSON]; -витребувати із незаконного володіння [PERSON] квартиру [ADDRESS], та передати її у власність позивачів. Ухвалою Корабельного районного суду м. Миколаєва від 13.04.2016 р. провадження у даній справі в частині позовних вимог до ПП «Спеціалізоване підприємство «Юстиція» було закрито на підставі п. 7 ч. 1 ст. 205 ЦПК України. У судове засідання по справі позивачі не з'явилися, про час та місце судового засідання були повідомлені належним чином, причини неявки суду невідомі. Позивач [PERSON] надала суду заяву про слухання справи у її відсутність. Представник позивача [PERSON], - [PERSON] у судовому засіданні підтримав позовні вимоги і повному обсязі з підстав, що викладені у позовній заяві та просив їх задовольнити. Представник відповідача Корабельного ВДВС м. Миколаїв ГТУЮ у Миколаївській області у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову та пояснив, що на момент проведення прилюдних торгів виконавчий напис нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу [PERSON] за № 9075 від 06.10.2009 р. був чинним, і був визнаний таким лише у 2013 році. Також представник відповідача пояснив суду, що дії відповідача були правомірними, до того ж, позивачі пропустили позовну давність для звернення до суду із даним позовом. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з'явилася, подала суду свої письмові заперечення, у яких не визнала позовні вимоги та вказала, що позивачі пропустили позовну давність для звернення до суду із даним позовом, і на момент проведення прилюдних торгів виконавчий напис нотаріуса був чинним, вони були проведені із дотриманням діючого законодавства. Також відповідач посилалась на те, що вона є добросовісним набувачем і набула право власності на спірну квартиру у спосіб, визначений законодавством. Письмові заперечення відповідачки долучені до матеріалів даної цивільної справи (а.с. 60-61). Представник відповідача ПАТ «ОТП Банк» у судове засідання не з'явився, подав заяву про слухання справи у його відсутність та свої письмові заперечення, в яких заперечував проти позову через його безпідставність та пропуск позивачами позовної давності. Письмові заперечення відповідача долучені до матеріалів даної справи (а.с. 113). Заслухавши пояснення учасників справи, їх представників, та дослідивши надані суду письмові докази, суд прийшов до висновку, що позов не підлягає задоволенню виходячи із наступного. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~ \~ \~ \~Стаття 12 ЦПК України визначає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. \~ \~ \~ \~Судовим розглядом встановлено, що 06.10.2009 року приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу [PERSON] вчинила виконавчий напис за № 9075 на іпотечному договорі № PML- 404/017/2008 від 12.08.2008 року, укладеному між ЗАТ «ОТП Банк», який в подальшому змінив свою назву на ПАТ «ОТП Банк», з однієї сторони, та [PERSON] та [PERSON] з іншої сторони, який був посвідчений приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу [PERSON] за реєстровим № 5352. 04.11.2009 р. державним виконавцем Корабельного ВДВС за заявою стягувача було відкрито виконавче провадження з виконання вищевказаного виконавчого напису нотаріуса. В межах відкритого виконавчого провадження державний виконавець вживав заходи для примусового виконання зазначеного виконавчого документа, в тому числі: склав акт опису та арешту майна, виніс постанову про призначення експерта для оцінки арештованого майна, на підставі висновку якого була визначена початкова вартість для реалізації описаного та арештованого майна. В подальшому державний виконавець 26.05.2010 року направив заявку на реалізацію арештованого майна до ПП «Спеціалізоване підприємство «Юстиція», з яким був укладений договір про надання послуг по організації і проведенню прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна за № 11/092/10/і-92 від 01.06.2010 року. \~ \~ \~ \~Прилюдні торги з продажу вказаного майна були призначені на 25.06.2010 р., але в цей день не відбулися, і після проведеної уцінки, 13.08.2010 р. на прилюдних торгах квартира була реалізована, переможцем торгів визнана [PERSON], про що було складено протокол від 13.08.2010 р. В подальшому, 19.08.2010 р. державним виконавцем був складений акт придбання майна з прилюдних торгів, на підставі якого [PERSON] отримала свідоцтво про право власності на квартиру [ADDRESS], видане приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу [PERSON] Частиною першою статті 15\~ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215\~ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п'ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв'язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим положенням. Порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України "Про виконавче провадження", до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо (статті 18, 24-27, 32, 33, 55, 57 цього Закону) підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом (зокрема частиною сьомою статті 24, частиною четвертою статті 26, частиною третьою статті 32, частиною третьою статті 36, частиною другою статті 57, статтями 55, 85). При цьому підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Тимчасовим положенням, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо) (розділ 3); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів (розділ 4); правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розділ 6). Частиною третьою статті 62 Закону України "Про виконавче провадження" передбачено, що майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 58 цього Закону. Наслідком визнання результату прилюдних торгів, яким фактично є оформлений у вигляді протоколу про результати торгів договір купівлі-продажу, недійсним є повернення сторін договору купівлі-продажу - продавця і покупця - до первісного стану, тобто реституція як спосіб захисту, що характерний для зобов'язальних відносин. Відповідно до пункту 4.14 Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна торги закінчуються підписанням протоколу про результати торгів, який має силу договору. Стаття 203 ЦК України визначає загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, зокрема, про те, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, та моральним засадам суспільства. Частина перша статті 215 ЦК України визначає, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1-3, 5 та 6 ст. 203 цього Кодексу. Аналізуючи доводи позивачів та зібрані по справі письмові докази, суд робить висновок, що позивачами не надано доказів порушення правил проведення прилюдних торгів чи оформлення їх результатів. Доводи позивачів щодо визнання недійсним виконавчого документа, на підставі якого були проведені оскаржувані ними прилюдні торги, то суд знаходить їх необґрунтованими та не бере до уваги, оскільки на момент проведення прилюдних торгів виконавчий напис нотаріуса був чинним, а визнання його таким, що не підлягає виконанню в подальшому, тобто після проведення публічних торгів, не може бути підставою для визнання недійсними публічних торгів. \~ \~ \~ \~Крім цього, суд вважає необхідним зазначити, що оскарження результатів торгів відповідно до статті\~48 Закону України "Про іпотеку"\~означає можливість оспорити договір, укладений на прилюдних торгах, як з підстав невідповідності його вимогам\~ЦК України, зокрема статей\~203,\~215 ЦК України, так і з підстав, передбачених статтями\~45-47 Закону України "Про іпотеку". Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття\~257 ЦК України). Проте для окремих видів вимог може встановлюватися спеціальна позовна давність. Зокрема, до вимог про оскарження прилюдних торгів з реалізації іпотечного майна застосовується спеціальна позовна давність. Згідно з положеннями статті 48 Закону України "Про\~іпотеку"\~іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна. Виходячи із такого, у справах про визнання недійсними прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, що перебуває в іпотеці, підлягає застосуванню спеціальна позовна давність, передбачена статтею\~48 Закону України "Про іпотеку". \~ \~ \~ \~Зі змісту позовної заяви позивачів вбачається, що про проведенні публічні торги вони дізналися 13.09.2010 р., а з даним позовом вони звернулися до суду у січні 2015 року, тобто із пропуском як спеціальної так і загальної позовної давності. Доводи позивачів про поважність причин пропуску через те, що вони раніше вже звертались до суду з іншими позовами, у задоволенні яких їм було відмовлено, на думку суду, не є підставою для визнання причин пропуску поважними. \~ \~ \~ \~Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові в силу ч. 4 ст. 267 ЦК України. \~ \~ \~ \~Аналіз положень статтей 256, 257 та 267 ЦК України дає підстави для висновку, що сплив позовної давності, про застосування якої було заявлено стороною, є самостійною підставою для відмови в позові. Отже, відмова в позові через необґрунтованість (недоведеність) вимог виключає відмову в позові за пропуском позовної давності. \~ \~ \~ \~За такого,\~та із\~врахуванням висновків\~суду про\~необґрунтованість та\~недоведеність позовних\~вимог,\~суд вважає\~необхідним відмовити\~у задоволенні\~позовних вимог\~про визнання недійсними прилюдних торгів, протоколу проведення прилюдних торгів та свідоцтва про право власності на нерухоме майно саме з цих підстав, а не за пропуском позовної давності позивачами. Позовні вимоги про витребування спірної квартири із незаконного володіння [PERSON] задоволенню також не підлягають через те, що вони є похідними від вимог позивачів, у задоволенні яких їм було відмовлено. На підставі ст. 141 ЦПК України позивачам не відшкодовуються понесені ними судові витрати через те, що суд відмовив у задоволенні їхнього позову у повному обсязі. \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed