Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-25 00:00:00

позивачі звернулися до суду з позовом до [PERSON] за участю третьої особи Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районного в місті Києві державної адміністрації про визначення порядку спілкування з онуком. Свої вимоги мотивували тим, що є рідними бабусею та дідусем малолітнього онука - [PERSON] , [INFO] . Однак на даний час відповідач не виходить на телефонний зв`язок, спілкування з онуком відсутнє та позивачі позбавлені можливості приймати участь у вихованні та розвитку онука. У зв`язку з чим просять визначити спосіб участі баби [PERSON] та діда [PERSON] у вихованні онука - [PERSON] , [INFO] , наступним чином: побачення першої та третьої неділі місяця з 10:00 год. до 18:00 год. за місцем її проживання без присутності матері; один тиждень в літній період часу, без присутності матері; три дні поспіль в період кожних шкільних канікул, без присутності матері. 16 жовтня 2020 року ухвалою суду позовну заяву [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] за участю третьої особи Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районного в місті Києві державної адміністрації про визначення порядку спілкування з онуком залишено без руху. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 04 листопада 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження та постановлено розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження. 17 грудня 2020 року ухвалою суду у задоволенні клопотання відповідача [PERSON] про зупинення провадження у справі відмовлено. Крім того, 17 грудня 2020 року ухвалою суду у задоволенні заяви відповідача [PERSON] про передачу справи на розгляд до Києво-Святошинського районного суду Київської області відмовлено. Також, 17 грудня 2020 року ухвалою суду витребувано у Служби у справах дітей та сім`ї Києво-Святошинської районного державної адміністрації Київської області (03115, проспект Перемоги, 126, м. Київ) оригіналу висновку органу щодо визначення порядку спілкування [PERSON] , [PERSON] з онуком [PERSON] , [INFO] . Крім того, 17 грудня 2020 року протокольною ухвалою суду підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні. 06 квітня 2021 року протокольною ухвалою суду залучено Комісію з питань захисту прав дитини при Борщагівській сільській раді Бучанського району Київської області до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору. Крім того, 06 квітня 2021 року ухвалою суду витребувано у Комісії з питань захисту прав дитини при Борщагівській сільській раді Бучанського району Київської області (08132, вул. Ярослава Мудрого, 1-а, с. Петропавлівська Борщагівка, Києво-Святошинський р-н, Київська область) оригінал висновку органу щодо визначення порядку спілкування [PERSON] , [PERSON] з онуком [PERSON] , [INFO] . 26 липня 2021 року розгляд справи закінчено ухваленням рішення по суті вимог. Позивач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав, викладених у позові, та просив позовні вимоги задовольнити повністю. Представництво інтересів здійснював [PERSON] . Позивач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі з підстав, викладених у позові, та просила позовні вимоги задовольнити повністю. Представництво інтересів здійснював [PERSON] . Представник позивачів [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав, викладених у позов,і та просив позовні вимоги задовольнити повністю. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, хоча повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи. Представництво інтересів здійснював [PERSON] . Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнав повністю з підстав, викладених у відзиві, який долучено до матеріалів прави. Третя особа [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги позивачів підтримав в повному обсязі. Представник третьої особи Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районного в місті Києві державної адміністрації в судове засідання не з`явився, хоча повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. Причини неявки суду не повідомив. Представник третьої особи Комісії з питань захисту прав дитини при Борщагівській сільській раді Бучанського району Київської області в судове засідання не з`явився, хоча повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. До суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. Третя особа [PERSON] допитаний в якості свідка в судовому засіданні пояснив, що відповідач не виходить на телефонний зв`язок, спілкування з онуком відсутнє та позивачі позбавлені можливості приймати участь у вихованні та розвитку онука. Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Позивачі є рідними бабусею та дідусем малолітнього онука - [PERSON] , [INFO] (а.с. 9, 10, 11 зв.). Позивачі просять визначити спосіб участі баби [PERSON] та діда [PERSON] у вихованні онука - [PERSON] , [INFO] , наступним чином: побачення першої та третьої неділі місяця з 10:00 год. до 18:00 год. за місцем її проживання без присутності матері; один тиждень в літній період часу, без присутності матері; три дні поспіль в період кожних шкільних канікул, без присутності матері. Між сторонами виникли сімейні правовідносини щодо перешкоджання одного з батьків бабусі та дідусеві у спілкуванні та вихованні онука та доказуванню підлягають обставини щодо наявності перешкод відповідача позивачу у спілкуванні та вихованні онука. Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України). Відповідач скористалася процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, відповідно до якого позовні вимоги не визнала повність, оскільки позивачем не надано належних та допустимих доказів перешкоджання відповідачем брати участь у вихованні та вільному спілкуванні позивачів з їх малолітнім онуком. Крім того, відповідач ніколи не перешкоджала у спілкуванні з дитиною ні батьку, ні діду, ні бабусі. Відповідно до статей 3, 18 Конвенції про права дитини в усіх діях щодо дітей 1989 року, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Статтями 12-15 Конвенції визначено право дитини висловлювати свою думку (право бути почутою). На необхідності дотримання вказаного принципу неодноразово наголошено у практиці ЄСПЛ, яка застосовується судами України на підставі частини четвертої статті 10 ЦПК України та положень Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року (Рішення ЄСПЛ від 06 липня 2010 року у справі "Нойлінгер і Шурук проти Швейцарії", п. 135; Рішення ЄСПЛ від 16 липня 2015 року у справі "Мамчур проти України", п. 100; Рішення ЄСПЛ від 11 жовтня 2017 року "М. С. проти України", п. 77). На рівні внутрішнього законодавства України принцип урахування найкращих інтересів дитини викладно у пункті 8 статті 7 СК України та у статті 11 Закону України "Про охорону дитинства", згідно з положеннями яких регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини; предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів дитини. Статтею 18 Сімейного кодексу України передбачено способи захисту сімейних прав та інтересів, зокрема, припинення дій, які порушують сімейні права. Згідно норм ст. 257 Сімейного кодексу України Баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу (ст. 263 Сімейного кодексу України). Згідно норм ст. 159 Сімейного кодексу України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо),місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. 19 СК України передбачено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини обов`язковою є участь органу опіки та піклування. Разом з тим, орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Згідно висновку № 1-12/1429 від 25 червня 2021 року Комісії з питань захисту прав дитини при Борщагівській сільській раді Бучанського району Київської області про визначення порядку спілкування [PERSON] , [PERSON] з онуком [PERSON] , [INFO] , комісія вважає за можливе визначити спосіб участі баби [PERSON] та діда [PERSON] у вихованні онука - [PERSON] , [INFO] , наступним чином: побачення першої та третьої неділі місяця з 10:00 год. до 18:00 год. без присутності матері дитини в присутності батька дитини. Зустрічі проводити за домашньою адресою батька, в місцях культурно-розважального характеру, призначених для повноцінного відпочинку дітей без присутності матері дитини із обов`язковим урахуванням стану здоров`я, бажання, інтересів та потреб дітей (а.с. 201-203). Висновок органу опіки і піклування має базуватися на достовірній інформації про усі фактичні обставини, які можуть мати істотне значення та ретельному їх з`ясуванні. Такий висновок є рекомендаційним, тому суд може постановити інше рішення, ніж пропонує орган опіки та піклування з урахуванням положень ч.6 ст.19 Сімейного Кодексу України, якими передбачено, що суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. Разом з тим, із зазначеного висновку не є зрозумілим, як зустрічі діда та баби в присутності батька дитини та проведення зустрічі за домашньою адресою батька, в місцях культурно-розважального характеру, призначених для повноцінного відпочинку дитини без присутності матері дитини із обов`язковим урахуванням стану здоров`я, бажання, інтересів та потреб дитини сприятиме захисту інтересів дитини. З урахуванням ефективного способу захисту порушеного права позивачів, найкращих інтересів дитини, суд вважає за необхідне відступити від висновку Комісії з питань захисту прав дитини при Борщагівській сільській раді Бучанського району Київської області № 1-12/1429 від 25 червня 2021 року в частині визначення способу участі діда та баби в присутності батька дитини та проведення зустрічі за домашньою адресою батька, в місцях культурно-розважального характеру, призначених для повноцінного відпочинку дітей без присутності матері дитини із обов`язковим урахуванням стану здоров`я, бажання, інтересів та потреб дитини. При вирішенні спору щодо участі баби та діда у вихованні дитини та визначення регламенту зустрічі, суд враховує доводи позивачів та заперечення відповідача, інтереси дитини, вік дитини, наявність інших родичів, ставлення позивачів до онука, та те, що відповідач не сприяє такому спілкуванню. Бажання позивачів приймати участь у спілкуванні з онуком повністю узгоджується з їх правами та відповідає інтересам малолітньої дитини. Однак позивачами не надано доказів, які б вказували на те, що їх спілкування з онуком один тиждень в літній період часу без присутності матері та три дні поспіль в період кожних шкільних канікул, без присутності матері буде відповідати його інтересам. За встановлених обставин позовні вимоги [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] за участю третіх осіб Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районного в місті Києві державної адміністрації, Комісії з питань захисту прав дитини при Борщагівській сільській раді Бучанського району Київської області, [PERSON] про визначення порядку спілкування з онуком підлягають задоволенню частково: визначити спосіб участі баби [PERSON] та діда [PERSON] у вихованні онука - [PERSON] , [INFO] , наступним чином: побачення першої та третьої неділі місяця з 10:00 год. до 18:00 год. без присутності матері дитини. В решті вимог відмовити. При поданні позовної заяви позивачам сплачено судовий збір за одну позовну вимогу немайнового характеру у розмірі по 840 грн. 80 коп. відповідно до ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір". Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно п. 36 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо вимогу пропорційності розподілу судових витрат при частковому задоволенні позову точно визначити неможливо (наприклад, при частковому задоволенні позову немайнового характеру), то судові витрати розподіляються між сторонами порівну. Тому, за встановлених обставин суд приходить висновку про стягнення з відповідачів на користь позивача витрат зі сплати судового збору у розмірі по 420,40 грн. з кожного (840,80 грн.:2).

Outcome: partial