Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-09 00:00:00

У вересні 2018 року позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому просить суд стягнути з [PERSON] на свою користь 13751 грн. 60 коп. в рахунок відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення ПКЕЕН та сплачений судовий здір у розмірі 1762 грн. 00 коп.. Свій позов мотивує тим, що 24 грудня 2016 року представниками Фастівського районного підрозділу ПрАТ "Київобленерго" були проведені перевірки дотримання споживачами правил користування електричною енергією по [ADDRESS] та було виявлено факт порушення правил користування електроенергією для населення, про що було складено Акт про порушення правил користування електричною енергією № К 033031від 24 грудня 2016 року, а на засіданні комісії по розгляду актів складено Протокол № 153 та відповідно нараховано суму спричинених збитків в розмірі 13751 грн. 60 коп., які відповідач не сплатила в добровільному порядку. Тому, позивач змушений звернутися до суду з даним позовом. Представник позивача в судовому засідання позов підтримала з підстав викладених в ньому, просила суд позов задовольнити. Відповідач в судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася судом вчасно та належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомила, відзиву на позовну заяву не надала. Згідно ч. 1 ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: якщо відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, відповідач не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, вивчивши матеріали справи, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення по суті, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що Публічне акціонерне товариство "Київобленерго" - позивач по справі, є суб'єктом господарювання, що отримав ліцензію на право здійснення підприємницької діяльності з передачі електричної енергії за регульованими тарифами та в своїй діяльності керується нормативними документами, що регулюють правовідносини в сфері електроенергетики. Як вбачається з матеріалів справи, 09 листопада 2001 року, між [PERSON], що проживає за адресою: [ADDRESS], як споживачем та ВАТ «Київобленерго» в особі директора Фастівського РЕМ, що діє за дорученням директора ВАТ «Київобленерго», як електропостачальником було укладено Договір 811848 про користування електричною енергією побутовим споживачем. (а.с.8-11). Між тим, як вбачається з наявного в матеріалах справи листа Триліської сільської ради Фастівського району Київської області за № 02-25/419 від 06 листопада 2018 року, житловий будинок [ADDRESS] належить [PERSON] на підставі Договору дарування від 05 листопада 2003 року (а.с.36). Так, 24 грудня 2016 року представниками Фастівського районного підрозділу ПАТ «Київобленерго» при проведені перевірки дотримання споживачами ПКЕЕН, за адресою: [ADDRESS] було виявлено факт порушення - п. 48 ПКЕЕН - порушення Правил користування електричною енергією для населення шляхом її розкрадання, про що у відповідності до п. 53 ПКЕЕН складено Акт про порушення правил користування електричною енергією № К 033031 від 24 грудня 2016 року (а.с.12-14). В Акті про порушення зазначено, про самовільне підключення до мережі постачальника електроенергії, а саме: змонтовано відгалуження на вводі в будинок накидом проводу біля ізоляторів перед електролічильником. Електроенергія яка споживалася не враховувалась. Як вбачається з матеріалів справи, позивачем 28 вересня 2017 року було проведено засідання комісії з розгляду вищезазначеного Акту, по якому було прийнято рішення комісії та відповідно складено Протокол № 153 по розгляду вищевказаного акту про порушення Правил КЕЕН. Позивачем на підставі п. 53 ПКЕЕН та пп.3.1.3 Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН (надалі Методика) відповідачу було проведено розрахунок обсягу спожитої та неврахованої електроенергії та відповідно нарахована суму завданих збитків, яка за період з 22 квітня 2016 року по 24 грудня 2016 рік, сума яких становить - 13751,60 грн., Статтею 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" передбачено, що споживач зобов'язаний укласти договір на надання житлово-комунальних послуг, підготовлений виконавцем на основі типового договору, тобто обов'язок укладення вказаного договору законом покладається на споживача. Також у ст. 20 вказаного Закону зазначено, що споживач зобов'язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Згідно до ст. 13 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: в т.ч. комунальні послуги /централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо- та електропостачання, централізоване опалення тощо/. Як передбачено п. 42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМ України від 26.07.1999 року № 1357 /зі змінами/, споживач зобов'язаний оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил. Згідно ч. 1 ст. 19 Закону "Про житлово-комунальні послуги", відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах. Відповідно до ст. 1 Закону України "Про електроенергетику" споживачі енергії - суб'єкти господарської діяльності та фізичні особи, що використовують енергію для власних потреб на підставі договору про її продаж та купівлю. Так, ст. 26 цього Закону України "Про електроенергетику", встановлено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією. В п.2 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМ України від 26.07.1999 року № 1357 /зі змінами/, роз'яснено, що самовільне підключення - споживання електричної енергії без укладення з енергопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил. За п. 42 Правил, споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності. В п. 53 вказаних Правил передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі відмови споживача від сплати вартості не облікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Відповідно до п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р. №1357 /зі змінами/, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно п.37 вищевказаних Правил енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Відповідно до положень ч. 1, 5 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, проведеною перевіркою було виявлено факт порушення відповідачем Правил користування електричною енергією для населення. Таким чином, судом достовірно встановлено та підтверджено матеріалами справи, що відповідачем дійсно було порушено Правила користування електричною енергією для населення та спричинено позивачу збитки, а тому позовні вимоги є доведеними, обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення. Крім того, враховуючи положення ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір у розмірі 1762 грн. 00 коп.. У відповідності до п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а саме Фастівський міськрайонний суд Київської області.

Outcome: approved