Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-15 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач) звернулася до суду з цивільним позовом до [PERSON] (далі - відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що [INFO] померла її мати [PERSON] , яка постійно проживала у с. Мохнач Чорнобаївського району Черкаської області. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входить житловий будинок з надвірними спорудами та земельна ділянка, що розташовані за адресою: [ADDRESS] . Позивач своєчасно звернулася до приватного нотаріуса та подала заяву про прийняття спадщини, але спадкова справа не була зареєстрована, оскільки їй була надана послуга щодо нотаріального посвідчення лише справжності підпису, та вона повинна була заяву направити до державного нотаріуса. Позивач цього не зрозуміла і помилково вважала спадщину прийнятою. На підставі викладеного, посилаючись на приписи ч. 3 ст. 1272 ЦК України, позивач просила визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 08 квітня 2021 року призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 13 травня 2021 року залучено до участі у справі у якості співвідповідача Чорнобаївську селищну раду (далі - відповідач-2). Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 01 червня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. У судове засідання сторони не з`явилися. Позивач подала заяву, в якій просила розглянути справу у її відсутність, позов підтримала, просила задовольнити. Відповідач-1 подала заяву, в якій просила розгляд справи проводити в її відсутність, позов визнала, не заперечувала проти його задоволення. Відповідач-2 надіслав лист, в якому погодився з позовом та просив розглянути справу за відсутності його представника. Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Судом встановлено наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 10 лютого 2015 року (а.с. 10). Згідно з довідкою Чорнобаївської селищної ради від 29 квітня 2021 року № 22, [PERSON] постійно проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . В господарстві проживала з чоловіком [PERSON] (а.с. 68). [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 16 квітня 2020 року (а.с. 21). Згідно з довідкою Чорнобаївської селищної ради від 29 квітня 2021 року № 23, [PERSON] постійно проживав та був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . В господарстві проживав одиноко (а.с. 67). При житті [PERSON] , а саме 09 грудня 2008 року, склала заповіт, посвідчений секретарем виконавчого комітету Мохнацької сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області Дудка Н.В. та зареєстрований в книзі для запису нотаріальних дій під № 136, відповідно до якого все своє майно заповіла своїм дочкам [PERSON] та [PERSON] (а.с. 11). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на: - житловий будинок з надвірними спорудами, що розташований за адресою: [ADDRESS] ; - земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства площею 0,5526 га, кадастровий номер 7125187000:02:000:0020, розташовану за адресою: [ADDRESS] , яка належала їй на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ № 112944 від 23 травня 2008 року (а.с. 18). Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ч. 2. ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу). Таким чином часом відкриття спадщини після смерті [PERSON] є день її смерті, тобто [INFO] . Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. Отже строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] закінчився 07 серпня 2015 року. Позивач до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не зверталася, що підтверджуються листом Чорнобаївської державної нотаріальної контори від 15 квітня 2021 року (вих. № 114/01-16) (а.с. 58), що надійшов у відповідь на запит суду, відповідно до змісту якого після смерті [PERSON] заяв про прийняття спадщини та відмови від прийняття спадщини в нотаріальну контору не поступали. Свідоцтва про право на спадщину не видавалися. Судом встановлено, що позивач є спадкоємцем за заповітом. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Відповідно до абз. 2 цього пункту суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Абзацом 4 п. 24 цієї Постанови встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Встановлення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини здебільшого є оціночним, адже одні і ті самі причини, виходячи з обставин справи, можуть визнаватися як поважними, так і навпаки. Враховуючи лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування", суд вважає, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, на які посилається позивач, як на поважні, а саме, що вона здійснила своє волевиявлення на прийняття спадщини, але помилилася щодо прецедури та порядку спийняття спадщини, подавши заяву до приватного нотаріуса, яким було посвідчено лише справжність її підпису, заслуговують на увагу. За таких обставин, враховуючи доводи позивача, які підтверджені належними і допустимими доказами, зважаючи на визнання позову відповідачами, а також те, що позивач є спадкоємцем за заповітом, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 3 (три) місяці. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційного розміру задоволених позовних вимог. Пунктом 9 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю. Судом встановлено, що відповідно до копії пенсійного посвідчення серії [NUMBER] від 08 серпня 2017 року позивач є інвалідом ІІ групи, а тому звільнена від сплати судового збору. Таким чином з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 908 гривень. На підставі викладеного вище,

Outcome: approved