Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-21 00:00:00

Представник позивача Харківської міської ради - Швидкий О.В. звернувся до суду з позовною заявою до відповідачів [PERSON] , [PERSON] , відповідно до якої просить зобов`язати [PERSON] та [PERSON] здійснити за власний рахунок перебудову балкона та фасаду квартири [ADDRESS] та привести у стан, що існував до здійснення самочинного будівництва, а саме до характеристик раніше існуючого балкону та фасаду будинку, який носив системний характер єдиний для всього будинку визначений планом приміщень квартири [ADDRESS] житлового дому літ. «А-12», що міститься в матеріалах інвентаризаційної справи 20200002162; стягнути з [PERSON] та [PERSON] на користь Харківської міської ради судовий збір. Обгрунтовуючи заявлені позовні вимоги представник позивача посилається на те, що під час проведення заходів самоврядного контролю у сфері благоустрою, Інспекцією з благоустрою, на підставі колективної скарги мешканців житлового будинку та направлення для проведення перевірки благоустрою міста Харкова № 100-Н від 02.11.2020, у відповідності до ст. 40 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», § 8 Правил благоустрою території міста Харкова, затверджених рішенням Харківської міської ради від 16.11.2011 № 504/11 (зі змінами та доповненнями), було здійснено перевірку благоустрою міста Харкова за адресою [ADDRESS] . Під час перевірки встановлено, що об`єкт (елемент) благоустрою являє собою фасад багатоповерхового житлового будинку по [ADDRESS] , на якому на рівні 1-го поверху проведені роботи зі зміни фасаду шляхом реконструкції балкону квартири [ADDRESS] . Актом перевірки благоустрою міста Харкова № 100-А від 04.11.2020, встановлено факт порушення законодавства у сфері благоустрою населених пунктів, зокрема Закону України «Про благоустрій населених пунктів» та Правил благоустрою м. Харкова, а саме: на фасаді житлового будинку по [ADDRESS] , в рівні першого поверху багатоповерхового житлового будинку проведені роботи зі зміни фасаду шляхом реконструкції балкону квартири [ADDRESS] , збільшено розміри існуючого балкону за рахунок влаштування металевих конструкцій, кріплення яких передбачає втручання в несуче-огороджувальні конструкції житлового будинку та добудовано прибудову балкону (орієнтовними розмірами 1,5х9,0м) вздовж фасадної стіни квартири [ADDRESS] . В результаті проведеної реконструкції змінено геометричні форми існуючого балкону та змінено зовнішній вигляд фасаду будинку, який було спроектовано за архітектурно-планувальними завданнями та носить системний характер єдиний для всього будинку. Роботи проведено без декларативно-дозвільних документів, під час перевірки не представлено паспорт опорядження фасаду, що є порушенням п.1 ч.1 ст. 16, п. 1, 2 ч. 2 ст. 17 Закону України « Про благоустрій населених пунктів», п.5.7.1.1. , 5.7.1.2 та 6.3.1. Правил благоустрою території міста Харкова, затверджених рішенням Харківської міської ради 16.11.2011 № 504/11 (зі змінами та доповненнями) (далі-Правила). Інспекцією з благоустрою за фактом виявлених порушень видано припис про усунення порушення державних стандартів, норм і правил у сфері благоустрою населених пунктів, Правил благоустрою території міста Харкова № 100-П від 04.11.2020 (строком усунення до 11.11.2020) відповідно до п. 8.4.7.3 Правил було закріплено на об`єкті благоустрою на балконі квартири [ADDRESS] . Під час виходу на місце 12.11.2020 щодо перевірки виконання вимог припису № 100-П встановлено, що вимоги зазначеного припису не виконано, інформація про результати розгляду припису до Інспекції не надходила. Вищевказані приписи, акт є чинними, у судовому порядку не оскаржувались. Згідно листа Головного управління Держгеокадастру в Харківській області № 408/116-21 від 24.02.2021, а також наявної інформації у Інспекції з контролю за використанням та охороною земель комунальної власності Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради (службова записка начальника Інспекції з контролю за використанням та охороною земель комунальної власності № 555 від 01.03.2021), правоустановлюючі докумени на право власності або право користування на земельну ділянку по [ADDRESS] відсутні. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна: трикімнатна квартира [ADDRESS] , належать на праві спільної часткової приватної власності по Ѕ частині на підставі договору купівлі-продажу, р./№ 3477 від 17.05.2017 [PERSON] та [PERSON] (далі - Відповідач 1 та Відповідач 2). Виходячи з наведеного, під час здійснення заходів самоврядного контролю Інспекцією з благоустрою було виявлено факт самочинного будівництва балкону у житловому будинку [ADDRESS] , в результаті чого змінився зовнішній вигляд фасаду будинку, який було спроектовано за архітектурно-планувальними завданнями та носить системний характер єдиний для всього будинку. В реєстрі будівельної діяльності, розміщеному на офіційному вебсайті Держархбудінспекції України («www.dabi.gov.ua»), який містить відповідну інформацію з травня 2011 року, відсутня інформація щодо квартири [ADDRESS] . Таким чином самочинне будівництво здійснене Відповідачами призвели до зміни геометричних розмірів балкону в результаті чого змінився зовнішній вигляд елементу благоустрою - фасаду будинку. Самочинне збільшення балкону та влаштування прибудови до фасадної стіни квартири проведене без декларативно-дозвільних документів не відповідає чинним будівельним нормам і правилам. Отже, збільшення розмірів існуючого балкону та влаштування прибудови балкону (орієнтовними розмірами 1,5х9,0 м.) вздовж фасадної стіни квартири [ADDRESS] в результаті якого було змінено геометричні форми існуючого балкону та фасаду житлового багатоквартирного будинку є самочинним будівництвом. Згідно колективної скарги КО-2-43-126/1-20 від 20.10.2020, що надійшла до Харківської міської ради від мешканців будинку [ADDRESS] , зазначено, що (далі мовою оригіналу) «В результате незаконного строительства балкона пристройки (лоджии) жильцом указанного дома кв. [ADDRESS] , повреждены внешние стены дома, сильно затруднен доступ для обслуживания труби ливневой канализации, ограничен доступ к части придомовой территории, произведены без согласия жильцов работы в подвале общего пользования». Зі скарги також вбачається, що мешканці вважають, що незаконне будівництво може привести до руйнації будинку та занепокоєні безпекою проживання у будинку. Інспекцією з благоустрою під час проведення перевірки встановлено факт втручання в несуче-огороджувальні конструкції житлового будинку, внаслідок влаштування металевих конструкцій, вздовж фасадної стіни квартири [ADDRESS] . В результаті проведеної реконструкції змінено геометричні форми існуючого балкону та змінено зовнішній вигляд фасаду будинку, який було спроектовано за архітектурно-планувальними завданнями та носить системний характер єдиний для всього будинку. Таким чином, Відповідачами в супереч вказаних вимог не отримано дозвільних документів, згоди балансоутримувача та решти співвласників багатоквартирного житлового будинку на проведення робіт зі збільшення існуючого балкону та влаштування прибудови до фасаду будинку. Самовільне збільшення Відповідачем розмірів існуючого балкону за рахунок влаштування металевих конструкцій, кріплення яких передбачає втручання в несуче-огороджувальні конструкції житлового будинку та влаштування прибудови балкону (орієнтовними розмірами 1,5х9,0 м.) вздовж фасадної стіни квартири [ADDRESS] не відповідає вимогам законодавства, оскільки несуче - огороджувальні конструкції будинку є спільним майном його співвласників, відтак, окремий співвласник не має права самостійно здійснювати вручання та їх зміну. З урахуванням наведених норм закону здійснена Відповідачами реконструкція балкону з втручанням в конструкції будинку, що належать на праві спільної сумісної власності власникам багатоквартирного будинку [ADDRESS] суперечить правам співвласників багатоквартирного будинку. Згідно з листом Департаменту містобудування та архітектури Харківської міської ради від 08.02.2021 № 614/0/605-21 вихідні дані, а саме, містобудівні умови та обмеження для проектування об`єктів за адресою: [ADDRESS] не надавалися, будь-які рішення постійно діючої комісії з питань самочинного будівництва стосовно об`єктів самочинного будівництва за вказаною адресою не приймалися, паспорт опорядження фасаду на реєстрацію не надходив. Таким чином, не отримання Відповідачами містобудівних умов та обмежень дає підстави стверджувати про відсутність належно затвердженого проекту на будівництва або про відсутність проекту взагалі за вказаною адресою. Враховуючи вищевикладене, реконструкція балкону шляхом збільшення розмірів існуючого балкону та влаштування прибудови балкону вздовж фасадної стіни квартири [ADDRESS] є самочинним будівництвом, оскільки здійснено без належно затвердженого проекту. Відповідачами в рівні першого поверху багатоповерхового житлового будинку були проведені роботи зі зміни фасаду шляхом реконструкції балкону квартири [ADDRESS] , збільшено розміри існуючого балкону за рахунок влаштування металевих конструкцій, кріплення яких передбачає втручання в несуче-огороджувальні конструкції житлового будинку та добудовано прибудову балкону вздовж фасадної стіни квартири [ADDRESS] . В результаті проведеної реконструкції змінено геометричні форми існуючого балкону та змінено зовнішній вигляд фасаду будинку, який було спроектовано за архітектурно-планувальними завданнями та носить системний характер єдиний для всього будинку. Відповідно до листа Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради вих. № 227/0/250-21 від 10.03.2021 будь-які документи дозвільного характеру стосовно об`єкта будівництва за адресою: [ADDRESS] до Інспекції не надходили. В реєстрі будівельної діяльності, розміщеному на офіційному вебсайті Держархбудінспекції України (www.dabi.gov.ua), який містить інформацію про документи, що дають право на виконання будівельних робіт та засвідчують прийняття об`єктів до експлуатації, з травня 2011 року, відсутня інформація щодо вищевказаного об`єкта будівництва. Відповідачами в порушення вимог Закону "Про регулювання містобудівної діяльності" не подано на реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1). З огляду на вищезазначене, Відповідачі здійснили самочинне будівництво з влаштування балкону та прибудови до фасаду багатоквартирного житлового будинку без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларативно- дозвільних документів. У зв`язку з чим Харківська міська рада звертається до Київського районного суду м. Харкова за місцем розташування нерухомого майна. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.03.2021 справу передано для розгляду судді Колесник С.А. Відповідно до вимог ч.6 ст.187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. На виконання вказаних вимог, судом було направлено запит до органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичних осіб - відповідачів у справі та 29.03.2021 отримано відповідну довідку. Відповідно до вимог ч. 2 ст.19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження. Ухвалою суду від 29.03.2021 відкрито загальне позовне провадження по даній справі та почато підготовче провадження. Відповідно до ч.1,2 ст.174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. При відкритті провадження у справі судом було встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Роз`яснено, що у зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Правом подачі Відзиву на позовну заяву відповідачі не скористалися. У підготовче засідання представник позивача не з`явився, представник позивача Швидкий О.В. 22.07.2021 подав до канцелярії суду заяву про проведення підготовчого засідання без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить їх задовольнити та ухвалити рішення в підготовчому засіданні (а.с.80). Відповідачі у підготовче засідання не з`явилися, 22.07.2021 [PERSON] та [PERSON] подали заяви, у яких позов визнали у повному обсязі, просили проводити засідання без їх участі та ухвалити рішення в підготовчому засіданні (а.с.81,85). Згідно ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Враховуючи, що сторони належним чином повідомлені про дату, час і місце підготовчого засідання, подали до суду заяви про розгляд справи без їх участі, суд вважає можливим провести розгляд справи. Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 3 статті 129 Конституції України визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 вказаної статті, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими. Згідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Положенням ст..206 ЦПК України визначено, що до ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Враховуючи, що визнання відповідачами позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, сторони розуміють наслідки відповідних процесуальних дій, суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Судом встановлені наступні фактичні обставини. Під час проведення заходів самоврядного контролю у сфері благоустрою, Інспекцією з благоустрою, на підставі колективної скарги мешканців житлового будинку та направлення для проведення перевірки благоустрою міста Харкова № 100-Н від 02.11.2020, у відповідності до ст. 40 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», § 8 Правил благоустрою території міста Харкова, затверджених рішенням Харківської міської ради від 16.11.2011 № 504/11 (зі змінами та доповненнями), було здійснено перевірку благоустрою міста Харкова за адресою [ADDRESS] . Під час перевірки встановлено, що об`єкт (елемент) благоустрою являє собою фасад багатоповерхового житлового будинку по [ADDRESS] , на якому на рівні 1-го поверху проведені роботи зі зміни фасаду шляхом реконструкції балкону квартири [ADDRESS] (а.с.35). Актом перевірки благоустрою міста Харкова № 100-А від 04.11.2020, встановлено факт порушення законодавства у сфері благоустрою населених пунктів, зокрема Закону України «Про благоустрій населених пунктів» та Правил благоустрою м. Харкова, а саме: на фасаді житлового будинку по [ADDRESS] , в рівні першого поверху багатоповерхового житлового будинку проведені роботи зі зміни фасаду шляхом реконструкції балкону квартири [ADDRESS] , збільшено розміри існуючого балкону за рахунок влаштування металевих конструкцій, кріплення яких передбачає втручання в несуче-огороджувальні конструкції житлового будинку та добудовано прибудову балкону (орієнтовними розмірами 1,5х9,0м) вздовж фасадної стіни квартири [ADDRESS] . В результаті проведеної реконструкції змінено геометричні форми існуючого балкону та змінено зовнішній вигляд фасаду будинку, який було спроектовано за архітектурно - планувальними завданнями та носить системний характер єдиний для всього будинку. Роботи проведено без декларативно-дозвільних документів, під час перевірки не представлено паспорт опорядження фасаду, що є порушенням п.1 ч.1 ст. 16, п. 1, 2 ч. 2 ст. 17 Закону України « Про благоустрій населених пунктів», п.5.7.1.1. , 5.7.1.2 та 6.3.1. Правил благоустрою території міста Харкова, затверджених рішенням Харківської міської ради 16.11.2011 № 504/11 (зі змінами та доповненнями) (далі-Правила)(а.с.37-41). Інспекцією з благоустрою за фактом виявлених порушень видано припис про усунення порушення державних стандартів, норм і правил у сфері благоустрою населених пунктів, Правил благоустрою території міста Харкова № 100-П від 04.11.2020 (строком усунення до 11.11.2020) відповідно до п. 8.4.7.3 Правил було закріплено на об`єкті благоустрою на балконі квартири [ADDRESS] (а.с.36). Під час виходу на місце 12.11.2020 щодо перевірки виконання вимог припису № 100-П встановлено, що вимоги зазначеного припису не виконано, інформація про результати розгляду припису до Інспекції не надходила. Згідно листа Головного управління Держгеокадастру в Харківській області № 408/116-21 від 24.02.2021, а також наявної інформації у Інспекції з контролю за використанням та охороною земель комунальної власності Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради (службова записка начальника Інспекції з контролю за використанням та охороною земель комунальної власності № 555 від 01.03.2021), правоустановлюючі докумени на право власності або право користування на земельну ділянку по [ADDRESS] відсутні (а.с.45). Виходячи з наведеного, багатоповерховий житловий будинок по [ADDRESS] розташований на землі комунальної форми власності. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна: трикімнатна квартира [ADDRESS] , належать на праві спільної часткової приватної власності по Ѕ частині на підставі договору купівлі-продажу, р./№ 3477 від 17.05.2017 [PERSON] та [PERSON] (а.с.41-42). Згідно ч.1 ст. 369 ЦК України, співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Відповідно до ст. 19 ЦК України особа має право на самозахист свого цивільного права та права іншої особи від порушень і протиправних посягань. Самозахистом є застосування особою засобів протидії, які не заборонені законом та не суперечать моральним засадам суспільства. Способи самозахисту мають відповідати змісту права, що порушене, характеру дій, якими воно порушене, а також наслідкам, що спричинені цим порушенням. Способи самозахисту можуть обиратися самою особою чи встановлюватися договором або актами цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1 ст. 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Таким чином, збільшення розмірів існуючого балкону та влаштування прибудови балкону (орієнтовними розмірами 1,5х9,0 м.) вздовж фасадної стіни квартири [ADDRESS] в результаті якого було змінено геометричні форми існуючого балкону та фасаду житлового багатоквартирного будинку є самочинним будівництвом. Згідно із ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право власності набувається у порядку, визначеному законом. Частиною 2 ст. 319 ЦК України передбачено, що власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. В силу вимог ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до ст. 383 ЦК України, власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому у використання як єдиного цілого за умови що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. За приписами ст. 152 ЖК України переобладнання і перепланування житлового будинку і житлового приміщення приватного житлового фонду, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання лише за умови, що такі не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування. У відповідності до положень ч. 1 ст. 177 ЖК України громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування. Статтею 179 ЖК України визначено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Згідно із п.7 «Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків», затверджених постановою КМУ від 08.10.1992 (зі змінами та доповненнями), власник та наймач (орендар) квартири, житлового приміщення у гуртожитку зобов`язаний: - дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; - не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, гуртожитку, порушують умови проживання громадян. Пунктом 4 ч.1 ст. 7 Закону України «Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку», визначено, що співвласники багатоквартирного будинку зобов`язані додержуватися вимог правил утримання багатоквартирного будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, санітарних норм. Окрім цього, співвласники зобов`язані забезпечувати додержання вимог житлового і містобудівного законодавства щодо проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення приміщень або їх частин (п.6 ч.1. ст.7 Закону України «Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку»). Відповідно до пунктів 1.4.4 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 за № 927/11207 (далі - Правила) переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту, не допускається. Перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що погіршує умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі, не допускається. Правилами визначено, що перепланування - до елементів перепланування жилих приміщень належать: перенесення і розбирання перегородок, перенесення і влаштування дверних прорізів, улаштування і переустаткування тамбурів, прибудова балконів на рівні перших поверхів багатоповерхових будинків. Згідно з пунктом 1.4.5 вказаних Правил для одержання дозволу на переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень їх власник або уповноважена ним особа, наймач (орендар) приміщення за згодою його власника подають до органу місцевого самоврядування заяву про надання дозволу на переобладнання або перепланування та, у разі необхідності, можуть подаватися такі документи: копія свідоцтва на право власності або договору найму (оренди) приміщення; копія поповерхових планів, завірених в установленому порядку; проект переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, погоджений в установленому порядку; згода власників, співвласників (наймачів) або уповноважених ними осіб на переобладнання та перепланування приміщень, що перебувають у їх спільній власності. Відповідно до пункту 1.4.6 Правил власник, наймач (орендар) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення, що припустив самовільне переобладнання або перепланування, що призводить до порушення конструктивних елементів або засобів протипожежного захисту, зобов`язаний за свій рахунок привести це приміщення до попереднього стану. З вищенаведених законодавчих норм слідує висновок, що втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, переобладнання і перепланування приміщень у жилих будинках, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, без отримання дозвільних документів та згоди решти співвласників багатоквартирного житлового будинку заборонено. Згідно колективної скарги КО-2-43-126/1-20 від 20.10.2020, що надійшла до Харківської міської ради від мешканців будинку [ADDRESS] , зазначено, що (далі мовою оригіналу) «В результате незаконного строительства балкона пристройки (лоджии) жильцом указанного дома кв. [ADDRESS] , повреждены внешние стены дома, сильно затруднен доступ для обслуживания труби ливневой канализации, ограничен доступ к части придомовой территории, произведены без согласия жильцов работы в подвале общего пользования» (а.с.51). Згідно листа Мінрегіонбуду від 20.12.2010 р. № 22-22/3622/0/6-10 «Щодо тлумачення деяких термінів нормативних документів» несучі конструкції - це будівельні конструкції, що становлять несучий остов (каркас) будинку або споруди, забезпечуючи їх надійність і довговічність. Несучі конструкції сприймають основні навантаження (власну масу, масу устаткування, людей, снігу, напір вітру, тиск ґрунту на підземні частини будинку або споруди тощо) і передають їх на основу. Огороджувальні конструкції-будівельні конструкції, що обмежують об`єм будівлі або споруди, розділяють його на окремі приміщення та призначені для захисту приміщень від температурних дій, вітру, вологи, шуму, радіації тощо. Інспекцією з благоустрою під час проведення перевірки встановлено факт втручання в несуче-огороджувальні конструкції житлового будинку, внаслідок влаштування металевих конструкцій, вздовж фасадної стіни квартири [ADDRESS] . В результаті проведеної реконструкції змінено геометричні форми існуючого балкону та змінено зовнішній вигляд фасаду будинку, який було спроектовано за архітектурно-планувальними завданнями та носить системний характер єдиний для всього будинку. Таким чином, Відповідачами в супереч вказаних вимог не отримано дозвільних документів, згоди балансоутримувача та решти співвласників багатоквартирного житлового будинку на проведення робіт зі збільшення існуючого балкону та влаштування прибудови до фасаду будинку. У відповідності до ч. 7 ст. 376 ЦК України, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил, суд може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила будівництво. Відповідно до ст. 382 ЦК України квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. Усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче - огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. Відповідно до п.6 ч.1 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія. З наведеного вбачається, що фасадна стіна будинку є несуче-огороджувальною конструкцією будинку, а тому вона є спільним майном багатоквартирного будинку і порушення її експлуатації без дозволу співвласників порушує їх права та інтереси. Відповідно до ч. 2 ст. 383 ЦК України власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Згідно із ст. 13 Конституції України власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Відповідно до ч.1 ст. 5 Закону України «Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку» спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників. Таким чином, самовільне збільшення Відповідачем розмірів існуючого балкону за рахунок влаштування металевих конструкцій, кріплення яких передбачає втручання в несуче - огороджувальні конструкції житлового будинку та влаштування прибудови балкону (орієнтовними розмірами 1,5х9,0 м.) вздовж фасадної стіни квартири [ADDRESS] не відповідає вимогам законодавства, оскільки несуче - огороджувальні конструкції будинку є спільним майном його співвласників, відтак, окремий співвласник не має права самостійно здійснювати вручання та їх зміну. З урахуванням наведених норм закону здійснена Відповідачами реконструкція балкону з втручанням в конструкції будинку, що належать на праві спільної сумісної власності власникам багатоквартирного будинку [ADDRESS] суперечить правам співвласників багатоквартирного будинку. Відповідно до ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", Проектна документація - це затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні рішення, а також кошториси об`єктів будівництва. Згідно з ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Закон України «Про основи містобудування», у статті 5 визначає, що при здійсненні містобудівної діяльності повинна бути забезпечена розробка містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил; Відповідно до ст. 16 Закону України «Про основи містобудування», згідно якої будівельні норми, державні стандарти, норми і правила встановлюють комплекс якісних та кількісних показників і вимог, які регламентують розробку і реалізацію містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів з урахуванням соціальних, природно-кліматичних, гідрогеологічних, екологічних та інших умов і спрямовані на забезпечення формування повноцінного життєвого середовища та якнайкращих умов життєдіяльності людини. Відповідно до ч. 5 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2)розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених ст. 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування. Згідно з ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм і правил та затверджується замовником. Основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження, технічні умови, завдання на проектування (ч.1 ст. 29 Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності»). У п. 3-4 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затверджений наказом Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства Україні від 16.05.2011 № 45, також передбачено, що для забезпечення проектування об`єкта будівництва замовник повинен надати генпроектувальнику (проектувальнику) вихідні дані на проектування. Основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування. Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією. Згідно листа Департаменту містобудування та архітектури Харківської міської ради від 08.02.2021 № 614/0/605-21 вихідні дані, а саме, містобудівні умови та обмеження для проектування об`єктів за адресою: [ADDRESS] не надавалися, будь-які рішення постійно діючої комісії з питань самочинного будівництва стосовно об`єктів самочинного будівництва за вказаною адресою не приймалися, паспорт опорядження фасаду на реєстрацію не надходив (а.с.44). Враховуючи вищевикладене, реконструкція балкону шляхом збільшення розмірів існуючого балкону та влаштування прибудови балкону вздовж фасадної стіни квартири [ADDRESS] є самочинним будівництвом, оскільки здійснено без належно затвердженого проекту. Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (далі - Порядок № 466), Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461 запроваджено декларативний принцип оформлення замовником документів, які надають право виконувати будівельні роботи на об`єктах будівництва І-ІІІ категорії складності та підтверджують готовність таких об`єктів до експлуатації. Частиною 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Згідно ч. 2 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається. Пунктом 5 Постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466 передбачено, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками. Пунктом 13 Порядку № 466 передбачено, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1)(далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місце знаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт. Таким чином, подання повідомлення про початок будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), здійснюється за декларативною процедурою. З наведеного слідує, що право на проведення будівельних робіт стосовно об`єкта класу наслідків (СС1) набувається особою після подання відповідного повідомлення. Розділом 3 Державних будівельних норм України А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» визначено, що перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників, поліпшення умов експлуатації відноситься до реконструкції. У відповідності до ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, в наслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Відповідачами в рівні першого поверху багатоповерхового житлового будинку були проведені роботи зі зміни фасаду шляхом реконструкції балкону квартири [ADDRESS] , збільшено розміри існуючого балкону за рахунок влаштування металевих конструкцій, кріплення яких передбачає втручання в несуче-огороджувальні конструкції житлового будинку та добудовано прибудову балкону вздовж фасадної стіни квартири [ADDRESS] . В результаті проведеної реконструкції змінено геометричні форми існуючого балкону та змінено зовнішній вигляд фасаду будинку, який було спроектовано за архітектурно-планувальними завданнями та носить системний характер єдиний для всього будинку. З листа Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради вих. № 227/0/250-21 від 10.03.2021 вбачається, що будь-які документи дозвільного характеру стосовно об`єкта будівництва за адресою: [ADDRESS] до Інспекції не надходили (а.с.43). Відповідачами в порушення вимог Закону "Про регулювання містобудівної діяльності" не подано на реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1). З огляду на вищезазначене, Відповідачі здійснили самочинне будівництво з влаштування балкону та прибудови до фасаду багатоквартирного житлового будинку без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларативно-дозвільних документів. Відповідно до частини 2 статті 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» - до повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить: здійснення самоврядного контролю за станом благоустрою та утриманням територій населених пунктів, інженерних споруд та об`єктів, підприємств, установ та організацій, майданчиків для паркування транспортних засобів, озелененням таких територій, охороною зелених насаджень, водних об`єктів тощо. Відповідно до статті 13 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» - до об`єктів благоустрою населених пунктів належать: вулиці, дороги, провулки, узвози, проїзди, пішохідні та велосипедні доріжки; прибудинкові території. До об`єктів благоустрою території житлової та громадської забудови належать земельні ділянки в межах населених пунктів, на яких розміщені об`єкти житлової забудови, громадські будівлі та споруди, інші об`єкти загального користування. Благоустрій території житлової та громадської забудови здійснюється з урахуванням вимог використання цієї території відповідно до затвердженої містобудівної документації, правил благоустрою території населеного пункту, а також установлених будівельних норм, норм і правил ( ст. 23 ЗУ « Про благоустрій населених пунктів»). Відповідно до статті 14 Закону України Про благоустрій населених пунктів» - об`єкти благоустрою використовуються відповідно до їх функціонального призначення для забезпечення сприятливих умов життєдіяльності людини на засадах їх раціонального використання та охорони з урахуванням вимог правил благоустрою території населених пунктів, інших вимог, передбачених законодавством. Статтею 20 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначено, що організацію благоустрою населених пунктів забезпечують місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування відповідно до повноважень, установлених законом. Благоустрій здійснюється в обов`язковому порядку на всій території населеного пункту (села, селища, міста). Відповідно до підпункту 7 пункту «а» частини першої статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» - до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: організація благоустрою населених пунктів, залучення на договірних засадах з цією метою коштів, трудових і матеріально-технічних ресурсів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, а також населення; здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян. Відповідно до пункту 44 частини 1 статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» - виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання: встановлення відповідно до законодавства правил з питань благоустрою території населеного пункту, забезпечення в ньому чистоти і порядку, торгівлі на ринках, додержання тиші в громадських місцях, за порушення яких передбачено адміністративну відповідальність. У відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» до повноважень сільських, селищних рад у сфері благоустрою населених пунктів належить затвердження правил благоустрою територій населених пунктів. Рішенням Харківської міської ради 16.11.2011 № 504/11 затвердженні Правила благоустрою території міста Харкова (зі змінами та доповненнями), які є обов`язковими для виконання на території міста (далі - Правила). Під час перевірки об`єкту благоустрою Інспекцією з благоустрою встановлено, що відповідач порушив п.1 ч.1 ст. 16, п. 1, 2 ч. 2 ст. 17 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» та п.5.7.1.1., 5.7.1.2 та п.6.3.1 Правил. Відповідно до п.1 ч.1 ст. 16 ЗУ «Про благоустрій населених пунктів» на об`єктах благоустрою забороняється виконувати роботи без дозволу в разі, якщо обов`язковість його отримання передбачена законом. Пунктом 1, 2 ч. 2 ст. 17 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» встановлено, що громадяни у сфері благоустрою населених пунктів зобов`язані утримувати в належному стані об`єкти благоустрою (їх частини), що перебувають у їх власності або користуванні, а також визначену правилами благоустрою території населеного пункту прилеглу до цих об`єктів територію, дотримуватися правил благоустрою території населених пунктів. Правилами благоустрою території міста Харкова, а саме п.5.7.1.1. встановлюється, що на об`єктах благоустрою забороняється виконувати роботи без дозволу в разі, якщо обов`язковість його отримання передбачена законом. Окрім цього, пунктом Правил 5.7.1.2. заборонено вчиняти дії, що негативно впливають на архітектуру фасадів будівель і споруд, у тому числі робити написи, малюнки на стінах будинків, споруд. Пунктом 6.3.1. Правил визначається, що роботи по ремонту, реконструкції, реставрації фасадів об`єктів архітектури виконуються відповідно до паспорту опорядження фасаду, погодженого головним архітектором міста Харкова, а якщо об`єкт архітектури є пам`яткою культурної спадщини - додатково погодженого відповідним органом охорони культурної спадщини. Забороняється проведення будівельних робіт на земельних ділянках комунальної форми власності, не відведених для зазначеної мети, або без відповідного документа, який надає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил (п.7.2.5.1. Правил) З огляду на вищезазначене, відповідачі здійснили самочинне збільшення розмірів існуючого балкону, влаштування прибудови балкону (орієнтовними розмірами 1,5х9,0 м.) вздовж фасадної стіни квартири [ADDRESS] , без погодженої проектної документації та погодження з учасниками спільної власності, а відтак, зобов`язані привести фасад будівлі в стан, що існував до проведення самочинного будівництва, оскільки їх дії привели до істотного порушення Правил благоустрою м. Харкова, суперечать суспільним інтересам та порушує встановлені правила визначених ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». Суд вважає, що Харківською міською радою визначено належний спосіб захисту прав та законних інтересів міської ради, що в даному випадку є зобов`язання [PERSON] та [PERSON] здійснити за власний рахунок перебудову балкона та фасаду квартири [ADDRESS] та привести у стан, що існував до здійснення самочинного будівництва, а саме до характеристик раніше існуючого балкону та фасаду будинку, який носив системний характер єдиний для всього будинку визначений планом приміщень квартири [ADDRESS] житлового дому літ. «А-12», що міститься в матеріалах інвентаризаційної справи 20200002162. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Згідно ст. ст.12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Відповідно до ч. 1 п. 1 ч. 2 ст. 76 , ч. 1, 2 ст. 77, ч. 1 ст. 95 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема письмовими, речовими і електронними доказами. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Відповідно до ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обгрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Суд постановляє рішення в межах заявлених ними вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про обгрунтованість заявлених Харківською міською радою позовних вимог, а тому з врахуванням визнання відповідачами позовних вимог ХМР, вони підлягають задоволенню у повному обсязі. Крім того, згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Встановлено, що позивачем сплачено судовий збір в розмірі 2270,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням №569 від 19.03.2021 (а.с.17). Таким чином, враховуючи, що позовні вимоги задовольняються судом в повному обсязі, з відповідачів [PERSON] та [PERSON] , на користь Харківської міської ради стягується в рівних частинах судовий збір в розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved