Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-25 00:00:00

позивач звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON] за участю третьої особи Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом знесення самовільно збудованого житлового будинку. Свої вимоги мотивувала тим, що вона є власником земельної ділянки, яка розташована за адресою: [ADDRESS] (с /т «Русанівець»), кадастровий номер 8000000000:66:550:0028, цільове призначення: для ведення особистого підсобного господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби. Відповідач [PERSON] є власником сусідньої земельної ділянки [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550: 0006), де самовільно веде будівництво капітальної споруди, яка частково будується на земельній ділянці позивача, що порушує її права землевласника. У зв`язку з чим просить зобов`язати відповідача за його рахунок усунути перешкоди позивачу у користуванні земельною ділянкою, яка розташована за адресою: [ADDRESS] ) шляхом знесення самочинно збудованого будинку, що самочинно будується на земельній ділянці [ADDRESS] . Під час підготовчого судового засідання позивач уточнив позовні вимоги та просить зобов`язати відповідачів [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] за їх рахунок усунути перешкоди позивачу у користуванні земельною ділянкою, яка розташована за адресою: [ADDRESS] ) шляхом знесення самочинно збудованої огорожі з фундаментом між земельними ділянками [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550:0028) та [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550:0006) та будинку, що самочинно будується на земельній ділянці [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550: 0006). Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 12 червня 2018 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження. 04 жовтня 2018 року ухвалою суду призначено комплексну будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено такі питання: Чи здійснюється будівництво вказаної будівлі на суміжній земельній ділянці, що належить позивачу, за адресою: [ADDRESS] )? Якщо так, вказати площу, яку займає вказана будівля на земельній ділянці позивача? Проведення експертизи доручити судовому експертам ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз» (04212, м. Київ, вул. Маршала Тимошенка, 21, корпус 3, офіс 7), зупинено провадження по справі у зв`язку з призначенням судової будівельно-технічної експертизи. 12 грудня 2018 року ухвалою суду відновлено провадження по справі. 12 березня 2019 року протокольною ухвалою суду підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні. 26 березня 2019 року протокольною ухвалою суду замінено неналежного відповідача [PERSON] належним відповідачем [PERSON] . 08 травня 2019 року ухвалою суду витребувано у П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори (02222, вул. Закревського, 47, м. Київ) належним чином завірені матеріали спадкової справи № 644, відкритої після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . 23 жовтня 2019 року протокольною ухвалою суду залучено до участі у справі у якості співвідповідачів [PERSON] та [PERSON] . 26 березня 2020 року розгляд справи закінчено ухваленням рішення по суті вимог. Позивач в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Представництво інтересів здійснював [PERSON] . Представник позивача у судове засідання не з`явився, хоча повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. До початку судового засідання надав письмову заяву з прохання слухати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує. Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Причини неявки суду не повідомили. Судові повістки про виклик відповідачів в судове засідання в порядку ст. 130 ЦПК України не вручена з відміткою - "за закінченням встановленого строку зберігання". Відповідно до ч.6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Згідно п.2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Згідно ч.1 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Представник третьої особи Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у судове засідання не з`явився, хоча повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. Причини неявки суду не повідомив. За таких обставин суд вважає за можливе справу по суті розглянути за відсутності сторін в судовому засіданні на підставі наявних справі доказів без фіксування судового засідання технічними засобами на підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини. Позивач є власником земельної ділянки, яка розташована за адресою: [ADDRESS] (с /т « Русанівець »), кадастровий номер 8000000000:66:550:0028, цільове призначення: для ведення особистого підсобного господарства, садівництва, городництва, сінокосіння і випасання худоби (а.с. 10, 11, 12, 13-20, 21, 22, том 1). Позивач просить зобов`язати відповідачів [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] за їх рахунок усунути перешкоди позивачу у користуванні земельною ділянкою, яка розташована за адресою: [ADDRESS] ) шляхом знесення самочинно збудованої огорожі з фундаментом між земельними ділянками [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550: 0028) та [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550: 0006) та будинку, що самочинно будується на земельній ділянці [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550: 0006). В обґрунтування заявлених вимог зазначила, що огорожа між земельними ділянками [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550:0028) та [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550:0006) у Дніпровському районі м. Києва, с/т «Русанівець», що будується власником земельної ділянки [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550:0006), розташована на території земельної ділянки [ADDRESS] та [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550:0028), яка належить позивачу. На підтвердження надала суду лист Держгеокадасту Головного управління Держгеокадасту у місті Києві від 10 січня 2019 року щодо координатів поворотних точок меж земельних ділянок с кадастровими номерами: 8000000000:66:550:0028 та 8000000000:66:550:0006 (а.с. 89, том 1). Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України). Відповідач [PERSON] позовні вимоги не визнала, оскільки вона не є власником спірної земельної ділянки, яка розташована за адресою: [ADDRESS] »). На підтвердження заперечень відповідач [PERSON] надала суду інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 21 жовтня 2019 року, відповідно до якої земельна ділянка [ADDRESS] належить на праві приватної спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON] у розмірі по 1/2 (а.с. 234, том 1). Відповідачі [PERSON] та [PERSON] не скористалися процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України. Представник третьої особи Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) скористався своїм правом подачі письмових пояснень щодо позову, відповідно до яких просить прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства. Земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Власність зобов`язує (ст. 13 Конституції України). Згідно ч. 2 ст. 152 Земельного кодексу України власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. У положеннях спеціальної матеріально-правової норми, що міститься в частині першій статті 376 ЦК України, поняття самочинного будівництва визначено через сукупність його основних ознак, які виступають умовами або підставами, за наявності яких об`єкт нерухомості може бути визначений самочинним, а саме, якщо цей об`єкт: 1) збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена в установленому порядку для цієї мети; 2) збудований без належного дозволу чи належно затвердженого проекту; 3) збудований з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Будівництво вважається правомірним, якщо власник земельної ділянки чи землекористувач або інша особа одержали у встановленому містобудівельним законодавством порядку дозвіл на забудову. За загальним правилом, закріпленим у частині другій статті 376 ЦК України, особа, яка здійснила самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього. Згідно із частиною четвертою статті 376 ЦК України якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок. З урахуванням змісту статті 376 ЦК України в поєднанні з положеннями статей 16, 386, 391 цього Кодексу вимоги про знесення самочинно збудованого нерухомого майна на земельній ділянці, власником або користувачем якої є інша особа, можуть бути заявлені власником чи користувачем земельної ділянки або іншою особою, права якої порушено, за умови доведеності факту такого порушення самочинною забудовою. Зазначені положення узгоджуються з нормами статей 3, 15, 16 ЦК України та статті 3 ЦПК України. Таким чином, суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і, залежно від установленого, - вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Відповідно до частини сьомої статті 376 ЦК України у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Збудований об`єкт нерухомості може бути знесений особою, яка здійснила самочинне будівництво, або за її рахунок лише на підставі судового рішення у випадках, передбачених частинами четвертою та сьомою статті 376 ЦК України: а) якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, що здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці; б) якщо така забудова порушує права інших осіб; в) якщо проведення перебудови об`єкта є неможливим; г) особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, відмовляється від проведення перебудови відповідно до прийнятого судом рішення. Знесення самочинного будівництва є крайньою мірою і можливе лише за умови вжиття всіх передбачених законодавством України заходів щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності. Знесення нерухомості, збудованої з істотним відхиленням від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, з істотним порушенням будівельних норм і правил (у тому числі за відсутності проекту), допустиме лише за умови, якщо неможливо здійснити перебудову нерухомості відповідно до проекту або відповідно до норм і правил, визначених державними правилами та санітарними нормами, або якщо особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від такої перебудови. Захист права власності від порушень, не пов`язаних із позбавленням володіння, передбачений статтею 391 ЦК України. Згідно з положеннями цієї статті власник майна має право вимагати усунення будь-яких порушень його права власності, гарантованого статтею 41 Конституції України, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням володіння. Підставою для подання позову згідно з цією нормою є вчинення третьою особою перешкод власнику, посилання позивача на належне йому право користування і розпорядження майном, а також факти, що підтверджують дії відповідача у створенні позивачеві перешкод щодо здійснення ним цих правомочностей. Право власності має захищатися лише при доведеності самого факту його порушення із застосування наслідків, в тому числі і звільнення земельної ділянки від самовільно зведених споруд шляхом їх знесення чи усунення інших перешкод у користуванні земельною ділянкою. Судом встановлено, що позивач є власником земельної ділянки, яка розташована за адресою: [ADDRESS] ( с/т « Русанівець »), кадастровий номер 8000000000:66:550:0028. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] є співвласниками земельна ділянка [ADDRESS] у рівних долях. Згідно висновку експерта № 03-04/19 за результатами проведення комплексної судової земельно-технічної та будівельно-технічної експертизи, складеного 28 лютого 2019 року: 1. огорожа між земельними ділянками [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550:0028) та [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550:0006) у Дніпровському районі м. Києва, с/т «Русанівець», що будується власником земельної ділянки [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550:0006), фактично розташована на території земельної ділянки [ADDRESS] та [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550:0028). При цьому фундаменти вказаної вище огорожі займають 5,0 кв.м території суміжної земельної ділянки [ADDRESS] . Для приведення у відповідність фактичної межі між земельними ділянками [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550:0028) та [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550:0006), розташованих в садовому товаристві «Русанівець» Дніпровського району міста Києва, до межі між зазначеними земельними ділянками згідно координат поворотних точок меж земельних ділянок с кадастровими номерами: 8000000000:66:550:0028 та 8000000000:66:550:0006, що містяться в листі Держгеокадастру від 10 січня 2019 року необхідно: - від точки № 2 , якою позначений лівий край фундаменту огорожі, що будується між земельними ділянками [ADDRESS] та [ADDRESS] , відкласти 0,2 м в бік земельної ділянки та [ADDRESS] , кадастровий номер 8000000000:66:550:0006. Отримати точку № 3; - від точки № 1, якою позначений правий край фундаменту огорожі, що будується між земельними ділянками [ADDRESS] та [ADDRESS] , і через яку проходить права межа земельної ділянки [ADDRESS] , відкласти 0,23 м в сторону сусідньої земельної ділянки власником (користувачем) якої є [PERSON] Отримати точку № 5; - від отриманої точки № 5 відкласти 0,31 м в бік земельної ділянки [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550:0006). Отримати точку № 4; - отримані точки № 3 і № 4 з`єднати прямою лінією. 2. Пунктом 6.7 ДБН Б.2.2-5:2011 «Благоустрій територій» передбачено: «Дозволено проектувати огородження як окремих ділянок, так як і усієї прибудинкової території садибної забудови. Висота огороджень має бути не більше ніж 2,0 м на межі сусідніх земельних ділянок та не більше ніж 2,5 м. на межі з вулицею для забезпечення нормативної інсоляції та провітрювання суміжних територій». Фактична висота огорожі, що знаходиться між земельними ділянками [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550:0028) та [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550:0006) у Дніпровському районі м. Києва, с/т «Русанівець», що будується власником земельної ділянки [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550:0006), становить 3,9 м. Отже огорожа, що знаходиться між земельними ділянками [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550:0028) та [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550:0006) у Дніпровському районі м. Києва, с/т «Русанівець», не відповідає вимогам державних будівельних норм і правил. Згідно листа Держгеокадасту Головного управління Держгеокадасту у місті Києві від 10 січня 2019 року координати поворотних точок меж земельних ділянок с кадастровим номером 8000000000:66:550:0028: Номер точкиНазва точкиВідстань (м)Координати (м) XY 529619,8354011,830652,2 429929,8154021,930669,27 1835п10,353995,9130683,88 2295п24,9253985,9430666,2 82974,5254007,6230653,91 Координати поворотних точок меж земельних ділянок с кадастровим номером 8000000000:66:550:0006: Номер точкиНазва точкиВідстань (м)Координати (м) XY 236624,8854035,630636,32 33654,7654046,1430658,86 42446,1254049,7230662 520,5854046,2830667,06 62435,4454045,9630667,54 73024,254041,4630664,48 830115,554037,3630665,38 93002,0854022,9430671,07 1029919,8354021,930669,27 112963,4254011,830652,2 1239713,6554010,8130648,93 1339814,1754023,2630642,16 Отже, огорожа між земельними ділянками [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550:0028) та [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550:0006) у Дніпровському районі м. Києва, с/т «Русанівець», що будується власником земельної ділянки [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550:0006), розташована на території земельної ділянки [ADDRESS] та [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550:0028), яка належить позивачу. Однак відповідач [PERSON] передала право власності на земельну ділянку [ADDRESS] , кадастровий номер 8000000000:66:550:0006, розташовану в Садовому товаристві «Русанівець» Дніпровського району міста Києва відповідачам [PERSON] та [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 27 квітня 2018року, тому вона є неналежним відповідачем та заявлені позовні вимоги до [PERSON] задоволенню не підлягають. Оскільки на даний час відповідачі [PERSON] та [PERSON] є власниками земельної ділянки [ADDRESS] , кадастровий номер 8000000000:66:550:0006, розташовану в Садовому товаристві «Русанівець» Дніпровського району міста Києва, тому суд приходить висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] за участю третьої особи Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом знесення самовільно збудованого житлового будинку частково: зобов`язати [PERSON] та [PERSON] усунути перешкоди [PERSON] у користуванні земельною ділянкою [ADDRESS] , площею 0,0601 га, яка належить їй на праві власності на підставі Державного акту на право власності на землю серії IV-КВ № 123722, зареєстрованого в Книзі записів державних актів за № 662-02286, шляхом знесення за рахунок, [PERSON] та [PERSON] самовільно збудованої частини огорожі з фундаментом між земельними ділянками [ADDRESS] , кадастровий номер 8000000000:66:550:0028, та [ADDRESS] , кадастровий номер 8000000000:66:550:0006, розташованих в Садовому товаристві «Русанівець» Дніпровського району міста Києва, до межі між зазначеними земельними ділянками згідно координат поворотних точок меж земельних ділянок з кадастровими номерами: 8000000000:66:550:0028 та 8000000000:66:550:0006. Позовні вимоги про зобов`язання відповідачів [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] за їх рахунок усунути перешкоди позивачу у користуванні земельною ділянкою, яка розташована за адресою: [ADDRESS] ) шляхом знесення будинку, що самочинно будується на земельній ділянці [ADDRESS] (кадастровий номер 8000000000:66:550: 0006) задоволенню не підлягають через недоведеність. Позивач просила про стягнення з відповідачів витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 20 000,00 грн. Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом судової справи, належать зокрема, витрати на професійну правничу допомогу. Вартість витрат на правову допомогу позивач підтверджує розрахунком витрат на професійну правничу допомогу згідно договору про надання професійної правничої допомоги від 05 вересня 2018 року (а.с. 109, том 1), квитанцією до прибуткового касового ордеру № 1 від 05 вересня 2018 року на суму 20 000,00 грн. (а.с. 110, том 1). Згідно ч. 1 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Згідно ч. 3 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Згідно ч. 4 ст. 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Частиною 1 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Нормами ст. 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. Отже, склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордеру, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Враховуючи складність справи, розмір позовних вимог та розмір задоволених вимог,

Outcome: partial