Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-17 00:00:00

Позивачка звернулась до суду з вказаним позовом в якому зазначила, що 12.02.2014 року її було прийнято на роботу на посаду контролера-касира операційного відділу територіально відокремленого безбалансового відділення № 10018/050 філії Сумського обласного управління ПАТ "Державний ощадний банк України, розташованого в м.Охтирка. Наказом від 28.04.2016 року її було переведено у вказаному відділенні на посаду завідувача сектора касових операцій. Наказом по філії № 485-к від 06.06.2017 року її було звільнено з роботи 14.06.2017 року за втратою довір'я на підставі п.2 ст.41 КЗпП України і як зазначено в наказі за неналежне виконання функцій щодо організації касових операцій та грошового обігу передбачених посадовою інструкцією, недостатній контроль при проведенні банківських операцій підлеглими працівниками, порушення вимог Національного банку України при проведенні банківських операцій, що призвело до заподіяння збитків клієнтам Банку, та що ці порушення трудових обов'язків унеможливлюють у подальшому довірити їй роботу з коштами та іншими цінностями. Крім того, був виданий другий наказ № 649-к від 12.06.2017 року про її звільнення з роботи 14.06.2017 року на підставі п.2 ст. ст.41 КЗпП України за втратою довір'я. Вважає вказані обидва накази про своє звільнення незаконними, безпідставними та такими, що підлягають скасуванню, оскільки в ході проведеного службового розслідування її вини у заподіянні шкоди клієнтам банку доведено не було, ніяких порушень вона не вчиняла. Роботодавець не обґрунтував та не довів факту порушень та її вини. За весь час роботи вона не допускала порушень трудової дисципліни та до дисціплінарної відповідальності не притягувалась. Вважає, що відповідач передчасно звільнив її з роботи, тому що такому звільненню не передувало притягнення її до дисциплінарної чи матеріальної відповідальності. Її було звільнено за порушення яких вона не допускала. Як в першому, так і в другому наказі не вказано які ж саме пункти Інструкцій вона порушила. Крім того, відповідач на її думку пропустив строки притягнення до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з роботи, оскільки наказ про службове розслідування був виданий 26.04.2017 року, а була звільнена з 14.06.2017 року. В судовому засіданні позивач та її представник свій позов підтримали у повному обсязі, обґрунтували його тими ж підставами, що зазначені в позовній заяві та просили скасувати накази про звільнення з роботи і поновити позивачку на посаді, стисло додавши, що в обох наказах про звільнення не зазначено, які саме пункти Інструкцій порушила позивачка, відповідач пропустив строк накладення дисциплінарного стягнення у виді звільнення з роботи, та позивачка не вчиняла жодних протиправних дій. Представники відповідача надали письмові заперечення проти позову та письмові виступи у судових дебатах, які долучені до матеріалів справі. Суть заперечень зводиться до того, що позивачка була звільнена з роботи у зв'язку з втратою довір'я до неї із-за допущених нею порушень які були виявлені про проведенні службового розслідування, а саме при перегляді відеозапису комісією було виявлено, як інший працівник відділення [PERSON] передала позивачці грошові кошти в сумі 25 грн., а позивачка сховала ці кошти собі в кишеню, перебуваючи в касі. Також на відео зафіксований другий факт, як позивачка брала грошові кошти з сейфу та клала їх в чорний пакет який поклала під стіл, але яку суму не видно. Третім порушенням стало те, що позивач "завізувала" документи на яких не перевірила справжність підпису керівників юридичних осіб і за її підписом з рахунків клієнтів знімались грошові кошти. Тому вважають, що цих порушень було достатньо для прийняття рішення про звільнення позивачки з роботи за втратою довір'я до неї, у зв'язку з чим у задоволенні позову просять відмовити. Під час судового розгляду стороною позивача заявлялись клопотання про витребування письмових доказів у відповідача, які були судом витребувані та долучені до матеріалів справи, крім того, за клопотаннями представників відповідача судом також були долучені до справи копії Інструкцій, Положень та посадових обов'язків позивачки у порушенні яких її звинувачують та за клопотаннями сторін були допитані свідки. Заходи забезпечення позову не вживались та провадження у справі не зупинялось і не поновлювалось. Таким чином, суд, заслухавши пояснення сторін, допитавши свідків та дослідивши і проаналізувавши всі письмові докази, надані сторонами дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню за наступних підстав. Так, згідно наказу філії - Сумське обласне управління ПАТ "Державний ощадний банк України" від 11.02.2014 року № 150-к позивач [PERSON] була прийнята на посаду контролера-касира операційного відділу територіально відокремленого безбалансового відділення № 10018/050 філії з 12.02.2014 року, розташованого в м.Охтирка, Сумської області. /а.с.34/ Наказом від 20.04.2016 року № 482-к позивач була переведена на посаду завідувача сектору касових операцій ТВБВ 10018/050 філії - Сумського обласного управління АТ "Ощадбанк" з 28.04.2016 року. /а.с.35/ 20.04.2016 року з позивачем [PERSON] був укладений Договір про повну матеріальну відповідальність. /а.с.36/ 28.04.2016 року позивач була письмово попереджена про відповідальність за порушення нормативно-правових документів та за неналежне виконання своїх посадових обов'язків. /а.с.37/ 26.04.2017 року був виданий Наказ за № 353 "Про проведення службового розслідування" по філії - Сумське обласне управління "Ощадбанк" по факту зловживання службовим становищем працівниками ТВБВ № 10018/050 з метою заволодіння коштами клієнтів установи, виявленого під час проведення планової документальної ревізії зазначеного ТВБВ і була створена спеціальна комісія. 25.05.2017 року був складений Висновок службового розслідування за вищевказаними фактами /а.с.105 - 161/ і у цьому висновку у якості порушень відносно позивача зазначено, що: - 25.06.2015 року відповідно до платіжного доручення № 26007315982 було здійснено списання коштів на рахунок "Укрелектропропспілка" на суму 70 000 грн. з призначенням платежу "повернення позикових коштів" і комісією було встановлено, що печатка на цьому платіжному дорученні належить клієнту, підпис особи, яка має право підпису клієнтом не підтверджено і що дана операція підтверджена в АБС "БАРС MILLENNIUM" візою завідувача сектору касових операцій позивачкою [PERSON]; /а.с.107/ -04.09.2015 року позивач "завізувала" платіжне доручення на якому підписи осіб, які мають право підпису та зазначені на платіжних дорученнях клієнтами не підтверджені; /а.с.132/ -01.02.2016 року відповідно до платіжного доручення № 78008287 здійснено списання коштів на рахунок ПП "Куземин Агро" на суму 50 000 грн. з призначенням платежу "повернення фінансової допомоги" і на цьому платіжному дорученні печатка та підпис не належать клієнту і що ця операція підтверджена в АБС "БАРС MILLENNIUM" візою завідувача сектору касових операцій позивачкою [PERSON]; /а.с.108/ -18.02.2016 року відповідно до платіжного доручення № 79087024 здійснено списання коштів на рахунок ФОП [PERSON] на суму 41 036,92 грн. з призначенням платежу "перерахунок коштів" і на цьому платіжному дорученні підпис особи, яка має право підпису клієнтом не підтверджена і що ця операція підтверджена в АБС "БАРС MILLENNIUM" візою завідувача сектору касових операцій позивачкою [PERSON]; /а.с.108/ -22.02.2016 року відповідно до платіжного доручення № 79293008 здійснено списання коштів на рахунок "Благодійний фонд випускників Охтирського коледжу…" на суму 24 980 грн. і на цьому платіжному дорученні підписи осіб які мають право підпису не підтверджені і що ця операція підтверджена в АБС "БАРС MILLENNIUM" візою завідувача сектору касових операцій позивачкою [PERSON]; /а.с.133/ -24.02.2016 року відповідно до платіжного доручення № 79486536 здійснено списання коштів на рахунок ФОП "[PERSON]." на суму 26 198 грн. і на цьому платіжному дорученні печатка організації, підписи осіб які мають право підпису не підтверджені і що ця операція підтверджена в АБС "БАРС MILLENNIUM" візою завідувача сектору касових операцій позивачкою [PERSON]; /а.с.133/ -18.03.2016 року відповідно до платіжного доручення № 81196672здійснено списання коштів на рахунок ФОП "[PERSON]." на суму 15 000 грн. і на цьому платіжному дорученні стоїть печатка організації, підписи осіб які мають право підпису не підтверджені і що ця операція підтверджена в АБС "БАРС MILLENNIUM" візою завідувача сектору касових операцій позивачкою [PERSON]; /а.с.133/ -05.04.2016 року відповідно до платіжного доручення № 8236775 здійснено списання коштів на рахунок ГО "Комишанська" на суму 26 000 грн. з призначенням платежу "благодійна допомога на придбання мед.обладнання" і на цьому платіжному дорученні печатка та підпис не належать клієнту і що ця операція підтверджена в АБС "БАРС MILLENNIUM" візою завідувача сектору касових операцій позивачкою [PERSON]; /а.с.108/ -18.04.2016 року відповідно до платіжного доручення № 83302927 здійснено списання коштів на рахунок ФОП [PERSON] на суму 45 050 грн. з призначенням платежу "за металопластикові вікна…" і на цьому платіжному дорученні печатка та підпис належать клієнту , але підпис клієнта нічим не підтверджена і що ця операція підтверджена в АБС "БАРС MILLENNIUM" візою завідувача сектору касових операцій позивачкою [PERSON]; /а.с.109/ Однак з цього приводу суд зазначає, що [PERSON] була переведена на вказану посаду завідувача сектору касових операцій 20.04.2016 року, тобто після проведення вищеперелічених операцій тому ці порушення не мають до неї ніякого відношення. Але відповідач включив їх в якості порушення фінансової дисципліни і які теж стали однією з причин звільнення. Крім того, згідно вищевказаного висновку службового розслідування в провину позивачці також ставиться те, що: -25.04.2016 року вона "завізувала" платіжне доручення на якому підпис особи, яка має право підпису та зазначений на платіжному дорученні клієнтом не підтверджений; /а.с.116/ -06.05.2016 року вона "завізувала" два платіжних доручення на яких печатка і підпис не належали клієнту; /а.с.109/ -02.06.2016 року "завізувала" платіжне доручення на якому печатка і підпис не належали клієнту; /а.с.109/ -26.07.2016 року "завізувала" платіжне доручення на якому печатка і підпис не належали клієнту; /а.с.109/ -23 та 25.08.2016 року "завізувала" три платіжні доручення на яких печатка і підпис не належали клієнтам; /а.с.110/ -30.08.2016 року "завізувала" два платіжні доручення на яких печатка і підпис не належали клієнтам; /а.с.110/ -08.06.2016 року та 30.08.2016 року "завізувала" два платіжних доручення на яких підписи першої та другої особи, які мають право підпису та зазначені на платіжних дорученнях клієнтами не підтверджені; /а.с.116/ -12.07.2016, 24.10.2016, 14.11.2016 року "завізувала" платіжне доручення на якому підписи осіб, які мають право підпису та зазначені на платіжних дорученнях клієнтами не підтверджені; /а.с.125/ Як було встановлено в судовому засіданні позивач особисто не приймала вищевказані платіжні доручення від 25.04.2016 року, 06.05.2016 року, 02.06.2016 року, 26.07.2016 року, 23 та 25.08.2016 року, 30.08.2016 року та 08.06.2016 року, 24.10.2016, 14.11.2016 року від клієнтів банку, а ці доручення приймались іншими співробітниками, а позивач тільки своїм підписом підтверджувала цю операцію в АБС "БАРС MILLENNIUM" коли бачила перелічені платіжні доручення в електронній системі, тому вона не могла і не повинна була /згідно посадових обов'язків/ особисто перевіряти належність підписів та печаток клієнтам банку. Крім того, в акті службового розслідування зазначено, що позивач грубо порушила вимоги п.6.2 "Порядку користування печатками і штампами в установах АТ "Ощадбанк", закріпленими за нею печатками "Каса № 1" та "Для операцій". /а.с.142-143/ Суть порушення зводиться до того, що печаткою "Каса № 1" завірялись деякі договори на строковий вклад (депозит) "Максимальний", а підпис на цих договорах візуально схожий на підпис керуючої ТВБВ № 10018/050 [PERSON] З цього приводу позивач як в судовому засіданні, так і при перевірці /що відображено в акті/ пояснила, що у відділенні було тільки три печатки, яких не хватало на 11 працівників, тому в даному випадку керівник відділення використовувала її печатку при засвідченні вказаних договорів. /а.с.149/ Також в акті зазначено, що при перевірці було виявлено, що в порушення вимог п.2.11 "Порядку формування, передачі та звірки документів дня в установах АТ "Ощадбанк", касові документи які повинні передаватись в складі щоденної звітності до бек-офісу не пізніше наступного дня, передавались із запізненням і що відповідальними за це є позивач [PERSON] та [PERSON] /а.с.143/ Інших порушень в акті службового розслідування відносно позивача [PERSON] не вказано. Як результатом проведеного службового розслідування, в цьому ж акті комісією було "запропоновано" відносно позивача [PERSON] - звільнити її з роботи у зв'язку з неналежним виконанням функцій щодо організації касових операцій та грошового обігу передбачених посадовою інструкцією, недостатнім контролем при проведенні банківських операцій підлеглими працівниками, порушенням вимог внутрішньобанківських нормативних документів та нормативно-правових документів Націнального банку України. /а.с.153/ При цьому у "пропозиціях" не було зазначено які ж саме пункти названих Інструкцій та які ж саме нормативні документи вона порушила, хоча відносно всіх інших співробітників в цих "пропозиціях", до яких пропонувалось застосувати дисциплінарне стягнення або звільнення перелічені пункти Інструкцій. За результатами проведеного службового розслідування був виданий наказ № 485-к від 06.06.2017 року згідно якого позивача [PERSON] було звільнено з роботи 14.06.2017 року за втратою довір'я на підставі п.2 ст.41 КЗпП України і як зазначено в наказі за неналежне виконання функцій щодо організації касових операцій та грошового обігу передбачених посадовою інструкцією, недостатній контроль при проведенні банківських операцій підлеглими працівниками, порушення вимог Національного банку України при проведенні банківських операцій, що призвело до заподіяння збитків клієнтам Банку, та що ці порушення трудових обов'язків унеможливлюють у подальшому довірити їй роботу з коштами та іншими цінностями. / а.с.9-10/ Тобто, у наказі про звільнення було дописано, що порушення допущені позивачем нібито призвели до заподіяння збитків клієнтам банку, хоча в акті службового розслідування не зазначено, що діями позивача були заподіяні якісь збитки клієнтам банку. І в наказі про звільнення також не зазначено за порушення яких саме нормативних документів /пунктів Інструкцій, Положень, тощо/ позивач була звільнена з роботи. Крім того, був виданий другий наказ № 649-к від 12.06.2017 року про звільнення позивача з роботи 14.06.2017 року на підставі п.2 ст. ст.41 КЗпП України за втратою довір'я. /а.с.11/ Не визначивши конкретних пунктів Інструкцій порушення яких нібито допустила позивач, це дало представникам відповідача в суді зазначати будь-які пункти, чого робити не можна, т.я. якщо працівник звільняється з роботи за втратою довіри, то роботодавець у наказі про звільнення повинен чітко зазначити, які саме пункти і яких саме Інструкцій чи посадових обов'язків порушив працівник. В судовому засіданні представники відповідача, окрім порушень зазначених в акті /які інкримінуються в провину позивачу/ також заявили ще про додаткові порушення, які в акт не увійшли і як вони пояснили, які теж стали підставою для звільнення за втратою довіри, а саме вказали, що після перегляду камер відеоспостереження, розташованих в приміщенні каси було виявлено, що 29.03.2017 року касир-контролер [PERSON] передала [PERSON] грошові кошти в сумі 25 грн., а та поклала їх собі в кишеню. Крім того, 03.04.2017 року на камері відеоспостереження видно, як позивач ховала грошову купюру /номінал не видний/ у чорний пакет, який поклала в стіл, що заборонено робити. З цього приводу позивач [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що 25 грн., які передала їх [PERSON] це її особисті кошти, які вона хотіла внести не як співробітник, а як звичайний клієнт банку у якості проплати за комунальні послуги, у той день вона вийшла з каси і через вікно подала [PERSON] вказану суму 25 грн. для проплати, але та упродовж дня забула проплатити, тому після закінчення робочого дня повернула їй назад. З приводу грошових коштів в "чорному пакеті" пояснила, що кожного місяця всі співробітники відділення із своїх заробітних плат здають певні суми коштів у вказаний пакет для "виконання плану", тобто, коли вони не виконують місячний план по реалізації, наприклад певної кількості страховок, та інші доведені плани, то з цього пакету вони докладають суму необхідну для виконання плану. В судовому засіданні за клопотанням представників відповідача були переглянуті записи з камер відеоспостереження щодо передачі 25 грн. та "чорного пакета" і з цього приводу суд зазначає, що ці факти по перше: відбулись задовго після закінчення робочого дня і по друге: хоча нормативними документами АТ "Ощадбанк" і заборонено тримати в приміщенні каси особисті готівкові грошові кошти співробітників банку і суд погоджується з доводами представників відповідача, що це є порушенням нормативних документів, але ці порушення не настільки суттєві, щоб могли стати причиною для звільнення саме із-за втрати довіри. Пленум Верховного Суду України в п.28 своєї постанови № 9 від 06.11.1992 року «Про практику розгляду судами трудових спорів», із наступними змінами зазначив, що … при вирішенні справ про звільнення з підстав за п.п.2 і 3 ст.41 КЗпП суди мають брати до уваги відповідно час, що пройшов з моменту вчинення винних дій чи аморального проступку, наступну поведінку працівника і інші конкретні обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Таким чином, підсумовуючи, всі вищенаведені порушення трудової дисципліни за які позивач була звільнена з роботи вбачається, що такими є: 1)в період часу з 25.06.2015 року по 18.04.2016 року позивач як завідувач сектору касових операцій своїм підписом підтверджувала операції в АБС "БАРС MILLENNIUM" по платіжним дорученням, по яким печатки та підписи клієнтів не були підтверджені. Однак, з приводу цих порушень суд зазначає, що позивач була призначена на вказану посаду завідувача сектору тільки Наказом від 20.04.2016 року № 482-к, тобто після цих порушень. Друга низка точно таких же порушень складається за період часу з 25.04.2016 року по 14.11.2016 року, тобто після призначення на посаду завідувача сектору, але з цього приводу суд зазначає, що як вбачається із долученої до матеріалів справи "Посадової інструкції завідувача сектору касових операцій територіально відокремленого безбалансового відділення № 10018/050…" до коло обов'язків позивача не входило особисто перевіряти печатки та підписи осіб, які мають право підпису на платіжних дорученнях. /т.1 а.с.18-21/ 2) Другим порушенням, яке ставиться в провину позивачу є "грубе порушення вимог п.6.2 "Порядку користування печатками і штампами в установах АТ "Ощадбанк", закріпленими за нею печатками "Каса № 1" та "Для операцій". З цього приводу судом було встановлено, що у відділенні № 10018/050 де працювала позивач, разом з нею було 11 працівників, які в своїй щоденній роботі повинні були використовувати печатки, яких було всього три, тому керівник цього відділення [PERSON] використовувала печатку закріплену за позивачем для затвердження депозитних договорів, що не може бути розцінене як безумовною підставою для звільнення з роботи. 3)Третім порушенням стало те, /як зазначено в акті службового розслідування/, що в порушення вимог п.2.11 "Порядку формування, передачі та звірки документів дня в установах АТ "Ощадбанк", касові документи які повинні передаватись в складі щоденної звітності до бек-офісу не пізніше наступного дня, передавались із запізненням і що відповідальними за це є позивач [PERSON] та [PERSON] З цього приводу суд зазначає, що в акті службового розслідування чітко не відображено за які саме дні і із запізненням у скільки днів передавались касові документи до бек-офісу для перевірки, а в Акті тільки вказано, що "…станом на 11.05.2017 року в ТВБВ № 10018/050 касові документи по операційній частині передані до сектору контролю операцій та перевірки щоденної звітності за 07.04.2017 року, чим порушено п.2.11 "Порядку …" відповідно до якого касові документи передаються в складі щоденної звітності до бек-офісу … на наступний день, але не рідше одного разу на тиждень." /т.1 а.с.143/ 4) Четвертим, додатковим порушенням, яке в Акті службового розслідування не відображено і про яке повідомили представники відповідача тільки під час судового засідання стало те, що 29.03.2017 року касир-контролер [PERSON] передала в приміщенні каси позивачу 25 грн., які та намагалась сплатити як клієнт банку за комунальні послуги і що 03.04.2017 року позивач клала грошові кошти в "чорний пакет" то як уже зазначив суд це відбувалось поза робочим часом банку і теж це не є безумовною причиною як окремо, так і в сукупності з іншими перерахованими фактами для звільнення позивача з роботи. Інших будь-яких порушень відносно позивача не виявлено. Як повідомили представники відповідача на даний час відносно позивача та інших співробітників банку розслідується кримінальне провадження за фактом заподіяння шкоди клієнтам банку, але це також не є підставою для відмови у позові, оскільки суд може взяти до уваги тільки набравший законної сили вирок суду, якого на даний час не має. У судовому засіданні, за клопотанням представників відповідача в якості свідків були допитані начальник відділу ревізій та контролю "Ощадбанку" [PERSON], /який був членом комісії по службовій перевірці/ і який повідомив суду тільки факти, які відображені в Акті, а також була допитана в якості свідка головний ревізор філії "Ощадбанку" [PERSON], яка повідомила, що після перегляду відеозаписів з камер спостереження вона побачила, як касир [PERSON] передавала позивачці 25 грн., та бачила, як позивач клала грошові кошти в "чорний пакет", але цей відеозапис був переглянутий судом і судом була надана правова оцінка цьому запису, тому показання вказаних свідків не мають значення для вирішення даного спору. Крім того, за клопотанням представників відповідача в судовому засіданні була допитана свідок [PERSON], яка працює начальником відділу кадрів адміністрування "Ощадбанку" і яка суду пояснила, що відносно позивачки було винесено два накази про звільнення з роботи але з однієї дати з 14.06.2017 року. Спочатку був винесений перший наказ про звільнення № 485 від 06.06.2017 року це по основній діяльності, а потім на підставі цього наказу був виданий другий наказ № 649-к від 12.06.2017 року по особовому складу. Відповідно до п.2 ст.41 КЗпП України крім підстав, передбачених статтею 40 цього Кодексу, трудовий договір з ініціативи власника або уповноваженого ним органу може бути розірваний також у випадках: винних дій працівника, який безпосередньо обслуговує грошові, товарні або культурні цінності, якщо ці дії дають підстави для втрати довір'я до нього з боку власника або уповноваженого ним органу. Тобто, єдиною підставою для звільнення працівника з роботи за втратою довір'я є винні дії працівника, тому вирішуючи даний спір суд повинен встановити чи є безпосередня вина позивача у порушеннях, які інкримінуються їй в провину. Таким чином, ретельно дослідивши всі вищенаведені підстави звільнення позивача з роботи, судом було встановлено відсутність вини позивачки, а наявність на робочому місці готівкових коштів у тому числі і позивачки, як суд вже зазначив не є суттєвим порушенням, яке б стало підставою для звільнення, оскільки за таке порушення могло б бути вирішене питання щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності або її попередження про недопустимість даних фактів на робочому місці. Судом також встановлено, що позивач за весь період роботи у відповідача жодного разу до дисциплінарної відповідальності не притягувалась і негативних характеристик відносно неї не було. На підставі вищенаведених доводів судом було встановлено, що звільнення позивача з роботи відбулось без законних на те підстав, у зв'язку з чим вона підягає поновленню на роботі. Крім того, на користь позивача підлягає стягненню середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з наступного дня після її звільнення, а саме з 15.06.2017 року і по день ухвалення рішення суду, тобто по 18.01.2018 року включно, виходячи із рохрахунку наданого відповідачем її середньоденного заробітку у розмірі 251,28 грн. та середньомісячного у розмірі 4 900 грн. І таким чином підлягає до стягнення середній заробіток у розмірі 35179 грн. 44 коп. У відповідності з вимогами п.п.2 і 4 ч.1 ст.430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішень у справах про: присудження працівникові виплати заробітної плати, але не більше ніж за один місяць; поновлення на роботі незаконно звільненого або переведеного на іншу роботу працівника.

Outcome: approved