Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-12 00:00:00

30 вересня 2019 року позивач звернулася до суду з позовом до Комунального підприємства "Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства"Павлоградської міської ради, в якому просить визнати дії Комунального підприємства "Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" Павлоградської міської ради щодо нарахування плати за послуги водопостачання та водовідведення по особовому рахунку [NUMBER] за адресою: [ADDRESS] за період з 01.12.2010 по 02.07.2018 неправомірними, зобов`язати Комунальне підприємство "Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" Павлоградської міської ради провести перерахунок нарахувань за послуги з централізованого водопостачання і водовідведення по особовому рахунку № [NUMBER] , відкритого на ім`я [PERSON] , з 01.12.2010 по 02.07.2018 з урахуванням показань лічильників води (заводські номери № 3017783 , №3050351), які були встановлені в квартирі за адресою: [ADDRESS] . В обґрунтування позову позивач зазначає, що позивач є співвласником квартири [ADDRESS] . Відповідач надає послуги з водопостачання та водовідведення. У вересні 2019 року сума заборгованості за послуги з водопостачання та водовідведення складає 16421,74 грн. з якою позивач не погоджується в зв`язку з наступним. У вищевказаній квартирі встановлено два лічильника. Позивач здійснює оплату за послуги водопостачання та водовідведення відповідно до показників лічильника. В зв`язку з незрозумілими нарахуваннями позивач звернулася до підприємства, від якого стало відомо, що два лічильника обліку води, які встановлені в її квартирі зняті з абонентського обліку, як такі, які своєчасно не пройшли державну перевірку. В результаті чого з 01.12.2010 по 02.07.2018 нарахування за послуги водопостачання та водовідведення здійснювалося відповідно до норм споживання відповідно до кількості зареєстрованих осіб. Вважає, що дії підприємства є неправомірними, бо лічильники були зняті з абонентського обліку 01.12.2010.відповідно до Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення», обслуговування та ремонт квартирних засобів обліку проводяться за рахунок виконавця. Жодних перешкод щодо проведення періодичної перевірки лічильників позивач, члени сім`ї не чинили. 25.06.2018 представник підприємства розпломбовали лічильники і зазначили, що саме позивач повинна протягом 30 днів провести перевірку або замінити на нові. Після позивач самостійно купила два нових лічильника і 02.07.2018 представники підприємства встановили нові лічильники. Проте з 02.07.2018 і почали нараховувати позивачу плату згідно поданих показників. З 02.07.2018 і на день звернення до суду показники згідно яких підприємство обраховує плату не відповідають тим показникам, які подаються позивачем, та оплата позивача не завжди збігається із сумами оплати, які нараховує підприємство. На підставі вищевикладеного позивач звертається до суду. 07.10.2019 року ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області відкрито загальне позовне провадження у вищевказаній цивільній справі та призначено підготовче судове засідання. 26 лютого 2020 до суду була подана позивачем уточнена позовна заява відповідно до якої позивач зазначає третіх осіб співвласників квартири, та уточнює період неправомірних нарахувань з 01.12.2010 по 02.07.2018. 16.03.2020 відповідачем по справі надано відзив на уточнену позовну заяву відповідно до якого відповідач просив відмовити в задоволенні уточнених позовних вимог, зазначивши, що згідно п. 2 ст. 11 ЗУ «Про метрологію та метрологічну діяльність» чинний на 01.12.2010 засоби вимірювальної техніки , на які поширюється державний метрологічний нагляд дозволяється застосовувати, випускати з виробництва ремонту та у продаж і видавати напрокат лише за умови, якщо вони пройшли повірку або державну метрологічну атестацію. Тому 01.12.2010 за адресою позивача були зняті з обліку лічильники води, як такі, що не пройшли своєчасну повірку. П. 2 ст. 28 вищезазначеного закону зазначено, що підприємства, організації та фізичні особи зобов`язані своєчасно подавати засоби вимірювальної техніки на повірку. Міжповірочний інтервал вказується в паспорті лічильника оригінал якого знаходиться у власника за власні кошти, просить застосувати позовну давність до вищезазначених правовідносин. 16.03.2020 ухвалою суду залучено до участі в справі за позовом [PERSON] до Комунального підприємства "Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства"Павлоградської міської ради про визнання дій неправомірними та про зобов`язання до вчинення дій в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . 05.05.2020 закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до Комунального підприємства "Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства"Павлоградської міської ради, треті особи: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , про визнання дій неправомірними та про зобов`язання до вчинення дій та призначено справу до судового розгляду по суті. В судовому засіданні позивач, представник позивача підтримали уточнені позовні вимоги, просили їх задовольнити, надали суду покази відповідно до уточненого позову. Позивач зазначила, що повідомлення про необхідність проходження повірки лічильників в 2010 році ніхто не отримував, вважає, що повірка повинна була бути проведена відповідачем за його рахунок, та підстав для зняття лічильників з обліку та нарахування їй послуг без урахувань показань лічильника у відповідача не було. В подальшому надали заяви про розгляд справи без їх участі. В судовому засіданні представник відповідача просила відмовити в задоволенні позову, пославшись на відзив на уточнену позовну заяву, зазначила, що до 2010 року нарахування проводились за лічильниками, 22.10.2010 було прийнято рішення виконкому Павлоградської міської ради відповідно до якого в тарифи не було включено плату за проведення повірки лічильників води, у зв`язку з чим позивача попередили про необхідність здійснити повірку за власний рахунок і так як повірка не було проведена зняли лічильники з обліку. В подальшому надала заяву про розгляд справи без її участі. Треті особи в судове засідання не з`явилися, надали до суду заяви про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують. З`ясувавши обставини справи, дослідивши письмові докази по справі в підтвердження вказаних обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача задоволенню не підлягають виходячи з наступного. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно частини 1 та 3 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Як було встановлено при розгляді справи, відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло від 09.12.1997 квартира за адресою [ADDRESS] належить на праві спільної власності: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , загальна площа квартири 86,8кв.м. Особистий рахунок вищезазначеної квартири № 2-1012861, відкритий на ім`я [PERSON] на 2 осіб. Позивач та її чоловік [PERSON] є абонентами Комунального підприємства "Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства"Павлоградської міської ради, мають свій абонентський рахунок № 2-1012861 та користуються послугами відповідача з водопостачання та водовідведення, а тому слід вважати, що сторони вступили в фактичні договірні відносини, і відповідно, позивач є споживачем послуг, які надає відповідач. Відповідно до ст. 19 «Про житлово-комунальні послуги» , споживачем є фізична особа, яка отримує або має намір отримувати житлово-комунальну послугу. Виконавцем послуг з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення є суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водопостачання та водовідведення. Відповідно до копії особистого рахунку № 2-1012861 за адресою [ADDRESS] за період з 01.12.2010 по 02.07.2018 Комунальним підприємством "Павлоградське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства" Павлоградської міської ради проводились нарахування за послуги водопостачання та водовідведення на двох осіб без урахувань показань лічильників, а позивачем за послуги проводилась оплата за показаннями лічильників, у зв`язку з чим утворилась заборгованість за надані послуги, зазначені обставини визнані сторонами в судовому засіданні. Відповідно до нарахування та оплату за послуги водопостачання та водовідведення по особовому рахунку № 2-1012861 заборгованість станом на 07.2019 становить -16470,25 грн. Також, в судовому засіданні з пояснень сторін та відповідно до копій паспортів лічильників води, листа відповідача від 06.08.2019 № 2376 встановлено, що лічильники води заводські номери № 3017783 , №3050351 були встановлені в квартирі за адресою: [ADDRESS] з 2003 року, до 2010 року повірка лічильників не проводилась та нарахування та сплата з послуги проводились за показаннями лічильників води, рішенням комісії від 23.12.2010 (яке не збереглось) лічильники були зняті з обліку у зв`язку з не проходженням державної повірки відповідно до службової записки начальника отк від 23.12.2010, в подальшому нарахування проводились відповідно до затверджених норм на 2 осіб. Відповідно до актів від 02.07.2018 здійснена держповірка водолічильників, нові лічильники 2018 року виготовлення встановлені та взяті на облік, та відповідно до пояснень сторін з 03.07.2018 нарахування та оплата за надані послуги проводиться відповідно до показань нових лічильників води. Відповідно до частини другої статті 28 Закон України «Про метрологію та метрологічну діяльність» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці через міжповірочні інтервали, порядок встановлення яких визначається нормативно-правовим актом центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Підприємства, організації та фізичні особи зобов`язані своєчасно (з урахуванням установлених міжповірочних інтервалів) подавати засоби вимірювальної техніки на повірку. Частиною третьою статті 28 зазначеного Закону встановлено, що порядок подання фізичними особами, що не є суб`єктами підприємницької діяльності, - власниками засобів вимірювальної техніки (результатами вимірювань якими використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну і теплову енергію, газ і воду) на періодичну повірку цих засобів та оплати за роботи, пов`язані з повіркою, встановлюються Кабінетом Міністрів України. Періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому я демонтаж, транспортування та монтаж) зазначених засобів вимірювальної техніки здійснюються за рахунок підприємств і організацій, які надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Згідно з частиною четвертою статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» (в редакції, чинній на час повідомлення позивача про сплив строку повірки його приладу обліку і нарахування їй за послуги з водопостачання за нормами споживання) періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті для побутових потреб електричну і теплову енергію, газ і воду), що є власністю фізичних осіб, здійснюються за рахунок суб`єктів господарювання, що надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Відповідальність за своєчасність проведення періодичної повірки, обслуговування та ремонту (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення розрахунків за спожиті електричну і теплову енергію, газ і воду), що є власністю фізичних осіб, покладається на суб`єктів господарювання, що надають послуги з електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Періодична повірка проводиться за рахунок тарифів на електро-, тепло-, газо- і водопостачання. Порядок подання таких засобів на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, а також порядок оплати за періодичну повірку, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) встановлюються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до частини четвертої статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» (в редакції, чинній на час вирішення справи) відповідальність за своєчасність проведення періодичної повірки, обслуговування та ремонту (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення комерційних розрахунків за спожиті теплову енергію і воду) покладається на суб`єктів господарювання, що здійснюють обслуговування відповідних засобів вимірювальної техніки. Періодична повірка засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення комерційних розрахунків за спожиті теплову енергію і воду) проводиться за рахунок внесків за обслуговування вузлів комерційного обліку, встановлених відповідно до Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання». Порядок подання таких засобів на періодичну повірку, обслуговування та ремонт, а також порядок оплати за періодичну повірку, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) встановлюються Кабінетом Міністрів України. Порядок надання комунальних послуг, права та відповідальність споживачів і виконавців цих послуг регламентується Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630 (далі - Правила № 630). Пунктами 9, 30, 32 Правил № 630 передбачено, що квартирні засоби обліку води і теплової енергії беруться виконавцем на абонентський облік, а їх періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж) проводяться за рахунок виконавця, до обов`язків якого входить контроль міжповіркових інтервалів, повірка квартирних засобів обліку, їх обслуговування та ремонт, в той час як обов`язком споживача є своєчасна оплата наданих послуг за цінами і тарифами, встановленими згідно з вимогами законодавства. З урахуванням вказаного, позивач є споживачем послуг з централізованого водопостачання та водовідведення, виконавцем яких є відповідач, тому саме відповідач несе відповідальність за своєчасну повірку засобів обліку води, встановлених у квартирі позивача, їх обслуговування і ремонт, в тому числі демонтаж, транспортування та монтаж після повірки. Включення чи не включення до тарифів плати за повірку приладів обліку води, в тому числі демонтаж, транспортування та монтаж після повірки не залежить від дій позивача, оскільки стосується правових взаємовідносин відповідача як виконавця послуг та органів державної влади і місцевого самоврядування, а позивач має право на безоплатну повірку, обслуговування і ремонт засобу обліку води. За відсутності прямої норми передбаченої Законом України «Про метрологію та метрологічну діяльність» щодо заборони використання показань лічильників, матеріали справи не містять доказів, а відповідач не довів, що лічильники позивача в період з 01.12.2010 по 02.07.2018 надавали недостовірну інформацію щодо розміру використання води, яку не можна використовувати при нарахуванні плати за послуги. Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 27 березня 2019 року у справі № 229/1539/17 (касаційне провадження № 61-27909сво18) та в постанові ВС № 521/12178-ц від 24 жовтня 2019 року. Згідно з частиною четвертою статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Таким чином, суд приходить до висновку, що у відповідача не було законних підстав для нарахування плати за послуги водопостачання та водовідведення по особовому рахунку [NUMBER] за адресою: [ADDRESS] без урахувань показань лічильників в період з 01.12.2010 по 02.07.2018. \\Нарахування плати за послуги водопостачання та водовідведення по особовому рахунку [NUMBER] за адресою: [ADDRESS] без урахувань показань лічильників відбувалось в період з 01.12.2010 по 02.07.2018, з заявою про перерахунок позивач звернулась до відповідача в 2019 році, та відповідь з відмовою отримала 06.08.2019, до суду за даним позовом позивач звернулась 30.09.2019, тому суд вважає, що трирічний строк позовної давності в даному випадку позивачем не пропущено. Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. На основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку про задоволення уточнених позовних вимог у повному обсязі. Згідно ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: approved