Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-15 00:00:00

12\~березня 2020\~року позивач\~ [PERSON] \~звернувся до\~суду із\~вищезазначеним позовом,\~в обґрунтування\~якого посилався\~на те,\~що приватним\~нотаріусом Броварського\~нотаріального округу\~Київської області\~Гамзатовою А.\~А.\~було вчинено\~виконавчий напис\~за №\~7657\~від 13\~листопада 2019\~року,\~за яким\~запропоновано стягнути\~з нього\~на користь\~ТОВ "Вердикт\~Капітал"\~суму заборгованості\~у розмірі\~34386,56\~грн.\~за кредитним\~договором №\~0118002253-ZP\~від 11\~листопада 2011\~року.\~Вважає виконавчий\~напис таким,\~що не\~підлягає виконанню,\~оскільки відповідач\~подав нотаріусу\~не повний\~перелік документів,\~установлений ст.ст.\~87-89\~ЗУ "Про\~нотаріат",\~а тому,\~виконавчий напис\~нотаріуса вчинений\~з істотними\~порушеннями вимог\~чинного законодавства,\~а саме Закону України "Про нотаріат", Переліку документів, за якими стягнення заборгованості проводиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, затверджений\~постановою Кабінету Міністрів України від 29 червня 1999\~року №\~1172, крім того, відповідачем не доведено безспірність заборгованості за кредитним договором, а сам виконавчий напис було вчинено із пропуском строків позовної давності та із порушенням процедури його вчинення. У зв`язку з чим, позивач просить визнати таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис, вчинений 13 листопада 2019 року приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу Київської області Гамзатовою\~А.\~А., зареєстрований в реєстрі за №\~7657, за яким запропоновано стягнути з нього на користь ТОВ "Вердикт капітал" заборгованість за кредитним договором №\~0118002253-ZP від 11 листопада 2011\~року та витрати, пов`язані із вчинення виконавчого напису у сумі 650 грн. Ухвалою суду від 30 березня 2020 року було залишено позовну заяву буз руху з наданням строку для усунення її недоліків (а.с. 23-24). 09 квітня 2020 року позивач усунув недоліки позовної заяви (а.с. 30-32). Ухвалою суду від 10 квітня 2020 року було прийнято позовну заяву до розгляду і відкрито провадження у справі з призначенням підготовчого засідання (а.с.\~41-43). 09 квітня 2020 року позивач звернувся на адресу суду із заявою про забезпечення його позову (а.с. 35-38). Ухвалою суду від 10 квітня 2020 року було задоволено заяву позивача про забезпечення його позову, шляхом зупинення виконання спірного виконавчого напису нотаріуса (а.с.\~44-46). Ухвалою суду від 23 липня 2020 року було закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті (а.с.\~129). У судове засідання позивач [PERSON] та його представник адвокат Калінін\~С.\~К. не з`явилися, представник позивача надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Відповідач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причин неявки суду не повідомив, клопотання про відкладення розгляду справи та відзиву на позовну заяву не подавав. Третя особа приватний нотаріус Броварського районного нотаріального округу Київської області Гамзатова А. А. у судове засідання не з`явилась, але надала суду засвідчені копії документів, які стали підставою для вчинення нею спірного виконавчого напису та письмові пояснення, у яких посилалась на дотримання процедури його вчинення, наявності усіх документів, передбачених чинним законодавством для вчинення виконавчого напису, а також те, що останній вчинено у межах строків давності, у зв`язку з чим просила врахувати ці пояснення та провести розгляд справи за її відсутності (а.с. 91-122, 132). Згідно з ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у\~разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). За згодою позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. У зв`язку з неявкою осіб, які приймають участь у справі, суд розглядає справу у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до переконання, що позовні вимоги обґрунтовані і підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Судом установлено, що 13 листопада 2019 року приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу Київської області Гамзатовою Аліною Анатоліївною вчинений виконавчий напис (реєстровий номер № 7657), яким запропоновано звернути стягнення з [PERSON] на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Вердикт Капітал", як правонаступника Акціонерного товариства "Укрсоцбанк", заборгованості за кредитним договором №\~0118\\002253-ZP від 11 листопада 2011 року в сумі 34386,56 грн., яка утворилась за період з 29 січня 2019 року по 24 жовтня 2019 року та складається з: 9640,41 грн. простроченої заборгованості за сумою кредиту, 19144,03 грн. прострочена заборгованість за відсотками за користування кредитом та 5602,12 грн. строкова заборгованість за відсотками, а також витрати за вчинення виконавчого напису у розмірі 650,00 грн. (а.с.\~11, 93). Зазначений виконавчий напис перебуває на примусовому виконанні у приватного виконавця виконавчого округу міста Київ Клітченко О. А. (ВП №\~60728792) (а.с.12). У відповідності до\~ст. 18 ЦК України, нотаріус здійснює захист цивільних прав шляхом вчинення виконавчого напису на борговому документі у випадках і в порядку, встановлених законом. Можливість вчинення виконавчого напису прямо передбачена, зокрема,\~ст.\~18\~ЦК України,\~главою 14 Закону України "Про нотаріат", ч. 6 ст. 20 Закону України "Про заставу", ч. 3\~ст.\~33 Закону України "Про іпотеку", постановою Кабінету Міністрів України "Про затвердження Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів". Статтею 87 Закону України "Про нотаріат"\~визначено, що для стягнення грошових сум або витребування від боржника майна нотаріуси вчиняють виконавчі написи на документах, що встановлюють заборгованість. Перелік документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів, встановлюється Кабінетом Міністрів. Відповідно до\~ст. 88 Закону України "Про нотаріат"\~та п. 3.1. Глави\~16\~Розділу II Наказу Міністерства юстиції України "Про затвердження Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України" від 22 лютого 2012 р. № 296/5, нотаріус вчиняє виконавчі написи, якщо: подані документи підтверджують безспірність заборгованості або іншої відповідальності боржника перед стягувачем; з дня виникнення права вимоги минуло не більше трьох років, а у відносинах між підприємствами, установами та організаціями - не більше одного року. Якщо для вимоги, за якою видається виконавчий напис, законом встановлено інший строк давності, виконавчий напис видається у межах цього строку. Дослідивши виконавчий напис нотаріуса, нотаріальну справу щодо посвідчення виконавчого напису, яка надана приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу Київської області Гамзатовою А. А. (а.с. 93-122), суд приходить до висновку, що виконавчий напис підлягає визнанню таким, що не підлягає виконанню, з наступного. У відповідності\~до ст.\~509\~ЦК України,\~зобов`язанням\~є правовідношення,\~в якому\~одна сторона\~(боржник)\~зобов`язана\~вчинити на\~користь другої\~сторони (кредитора)\~певну дію\~(передати\~майно,\~виконати роботу,\~надати послугу,\~сплатити гроші\~тощо)\~або утриматися\~від вчинення\~певної дії\~(негативне\~зобов`язання),\~а кредитор\~має право\~вимагати від\~боржника виконання\~його обов`язку. Зобов`язання\~виникають з\~підстав,\~встановлених статтею\~11\~цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Згідно зі ст. 11 ЦК України, підставою для виникнення цивільних прав і обов`язків є договори. Відповідно до\~ст.\~1054\~ЦК України,\~за кредитним\~договором банк\~або інша\~фінансова установа\~(кредитодавець)\~зобов`язується\~надати грошові\~кошти (кредит)\~позичальникові у\~розмірі та\~на умовах,\~встановлених договором,\~а позичальник\~зобов`язується\~повернути кредит\~та сплатити\~проценти. До\~відносин за\~кредитним договором\~застосовуються положення\~параграфа\~1\~цієї\~глави,\~якщо інше\~не встановлено\~цим параграфом\~і не\~випливає із\~суті кредитного\~договору. Особливості регулювання відносин за договором про надання споживчого кредиту встановлені законом. Кредитний договір\~укладається у\~письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст. 1055 ЦК України). Судом установлено, що 11 листопада 2011 року між Публічним акціонерним товариством "Укрсоцбанк" (правонаступником якого є Акціонерне товариство "Укрсоцбанк") і [PERSON] був укладений кредитний договір №\~0118\\002253-ZP, відповідно до якого Банк надав останньому кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку у розмірі не більше 50\~000,00 \~грн., зі сплатою відсотків за користування кредитом на суму залишку заборгованості у розмірі 11,5\~% річних, строком на 12 місяців, кредитний ліміт встановлюється за рішенням банку (а.с.98). Факт укладення договору підтверджується анкетою №\~098900000900 позичальника [PERSON] від 11 листопада 2011 року, в заяві останнім зазначено, що він підтвердив укладання між ним та ПАТ "Укрсоцбанк" Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб в ПАТ "Укрсоцбанк" на умовах «Правил надання банківських послуг на умовах комплексного банківського обслуговування для клієнтів фізичних осіб в ПАТ "Укрсоцбанк», що розміщені на сайті Банку www.usb.com.ua складає між ним та Банком Договір комплексного банківського обслуговування, що підтверджується підписом у заяві (а.с. 97). Суд приходить до висновку, що при укладенні кредитного Договору сторони керувались ч. 1\~ст. 634 ЦК України, згідно з якою, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому, друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Таким чином, кредитний договір між Публічним акціонерним товариством "Укрсоцбанк" (правонаступником якого є Акціонерне товариство "Укрсоцбанк") і [PERSON] складається із: анкети-заяви [PERSON] , заяви про відкриття банківського поточного (карткового) рахунку, "Правил надання банківських послуг на умовах комплексного банківського обслуговування для клієнтів фізичних осіб в ПАТ "Укрсоцбанк", що у відповідності до ч.\~1\~ст. 634 ЦК України\~свідчить про укладення між сторонами договору приєднання. Судом установлено, що відповідно до умов договору факторингу № 2019-1УСБ/ВЕСТА від 28 січня 2019 року, укладеного між Акціонерним товариством "Укрсоцбанк" і Товариством з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "ВЕСТА", останній набув права грошової вимоги за кредитними договорами, укладеними АТ "Укрсоцбанк" з боржниками, перелік яких міститься в Додатку 1-1 до договору факторингу (а.с. 99-104). При цьому, матеріали нотаріальної справи не містять додатку до договору факторингу чи витягу з нього, з яких можна було б встановити, що до нового кредитора перейшло право вимоги за кредитним договором, укладеним із [PERSON] 29 січня 2019 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "ВЕСТА" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Вердикт Капітал" було укладено договір про відступлення прав вимоги № 29-01/19/2, відповідно до умов якого ТОВ "Вердикт Капітал" набуло право грошової вимоги до боржників, перелік яких міститься в Додатку 1-1 до договору (а.с.\~105-109). При цьому, матеріали нотаріальної справи не містять додатку до договору відступлення прав вимоги чи витягу з нього, з яких можна було б встановити, що до нового кредитора перейшло право вимоги за кредитним договором, укладеним із [PERSON] . Як вбачається з копії нотаріальної справи, яка була надана приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу Київської області Гамзатовою А. А. (а.с. 93-122), стягувачем Товариством з обмеженою відповідальністю "Вердикт Капітал" нотаріусу були надані: заява про вчинення нотаріального напису; виписка з особового рахунку №\~ [NUMBER] [PERSON] , договір факторингу № 2019-1УСБ/ВЕСТА від 28 січня 2019 року, договір про відступлення прав вимоги № 29-01/19/2 від 29 січня 2019 року та реєстр відправлень письмових вимог на адресу боржників, у тому числі [PERSON] про усунення порушень за кредитним договором. Судом установлено, що нотаріусом вчинений виконавчий напис тільки на підставі анкети та заяви [PERSON] про відкриття банківського рахунку, які нотаріусом ідентифіковані як кредитний договір. Підпунктом 3.2 пункту 3 Глави 16 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22\~лютого 2012 року № 296/5 визначено, що безспірність заборгованості підтверджують документи, передбачені Переліком документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів (далі - Перелік), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 червня 1999\~року № 1172. Відповідно до пункту 1 Переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів «Нотаріально посвідчені договори, що передбачають сплату грошових сум, передачу або повернення майна, а також право звернення стягнення на заставлене майно», для одержання виконавчого напису подаються: а) оригінал нотаріально посвідченого договору (договорів); б) документи, що підтверджують безспірність заборгованості боржника та встановлюють прострочення виконання зобов`язання. Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2017 року у справі № 826/20084/14, залишеною без змін ухвалою Вищого адміністративного суду України від 01 листопада 2017 року, постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 листопада 2016 року скасовано. Визнано незаконною та нечинною Постанову Кабінету Міністрів України № 662 від 26 \~листопада 2014 року «Про внесення змін до переліку документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів», у тому числі в частині доповнення переліку після розділу «Стягнення заборгованості за нотаріально посвідченими договорами» новим розділом такого змісту: «Стягнення заборгованості з підстав, що випливають з кредитних відносин 2. Кредитні договори, за якими боржниками допущено прострочення платежів за зобов`язаннями. Для одержання виконавчого напису додаються: а) оригінал кредитного договору; б) засвідчена стягувачем виписка з рахунка боржника із зазначенням суми заборгованості та строків її погашення з відміткою стягувача про непогашення заборгованості». Постанова набрала законної сили з моменту проголошення. Верховний Суд у своїй постанові від 12 березня 2020 року у справі №\~757/24703/18-ц (провадження № 61-12629св19) дійшов висновку, що оскільки серед документів, наданих банком нотаріусу для вчинення виконавчого напису, відсутній оригінал нотаріально посвідченого договору (договорів), за яким стягнення заборгованості може провадитися у безспірному порядку, а надана нотаріусу анкета-заява позичальника не посвідчена нотаріально, отже не могла бути тим договором, за яким стягнення заборгованості могло бути проведено у безспірному порядку шляхом вчинення нотаріусом виконавчого напису, тому наявні підстави для визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, у зв`язку з недотриманням умов вчинення виконавчого напису щодо подання стягувачем документів на підтвердження безспірної заборгованості боржника. Суд вважає, що укладений між банком та позивачем кредитний договір, який був наданий нотаріусу для вчинення виконавчого напису, не був посвідчений нотаріально, тому наявні підстави для визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, у зв`язку з недотриманням умов вчинення виконавчого напису щодо подання стягувачем документів на підтвердження безспірної заборгованості боржника. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Також, згідно з п. 8 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує: чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Разом з\~тим,\~відповідно до\~ч.\~1,\~ч.\~7,\~ч.\~8\~ст.\~158\~ЦПК України суд\~може скасувати\~заходи забезпечення\~позову з\~власної ініціативи\~або за\~вмотивованим клопотанням\~учасника справи. У разі\~ухвалення судом\~рішення про\~задоволення позову\~заходи забезпечення\~позову продовжують\~діяти протягом\~дев`яноста днів\~з дня\~набрання вказаним\~рішенням законної\~сили або\~можуть бути\~скасовані за\~вмотивованим клопотанням\~учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення. З урахуванням зазначених вище норм, підстав для скасування заходів забезпечення позову цим судовим рішенням, суд не вбачає. На підставі викладеного,

Outcome: approved