Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-03 00:00:00

15 червня 2016 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Вирівської сільської ради Білопільського району Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що [INFO] року помер його батько [PERSON], після смерті якого відкрилась спадщина на все належне його майно, зокрема на земельну частку (пай) розміром 3,42 га в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі у землі, яка перебувала у колективній власності АПТ ЗТ "ЗОРЯ". [PERSON] за життя заповіту не складав. Спадщину після смерті [PERSON] фактично прийняла, але не оформила дружина покійного [PERSON], його мати. [INFO] року [PERSON] померла. Після смерті матері відкрилась спадщина на все її майно, в тому числі на земельну частку (пай) яку вона прийняла у спадщину, але не оформила після смерті батька. На даний час [PERSON] має намір прийняти спадщину, що залишилась після смерті матері, але при зверненні до нотаріуса було встановлено, що ним пропущений шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини. Причиною пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини позивач зазначив скрутне матеріальне становище та відсутність коштів для оформлення спадщини на час відкриття спадщини. Посилаючись на викладене, [PERSON] звернувся до суду з вказаним позовом і просив визначити йому додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини тривалістю в два місяц. У судове засідання [PERSON] та його представник за довіреністю [PERSON] не з'явилися, останній направив суду заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримує повністю. Представник відповідача - Вирівської сільської ради Білопільського району Сумської області ради в судове засідання не з'явився, про день, час і місце розгляду був повідомлений належним чином. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін за наявними в справі доказами та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до вимог ч. 2 ст. 197 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, повно, всебічно та об'єктивно дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що батьками позивача [PERSON] були нині покійні [PERSON] та [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про його народження (а.с. 6). [INFO] року помер батько позивача [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про його смерть (а.с. 8). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все його майно, зокрема на земельну частку (пай) розміром 3,42 га в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі у землі, яка перебувала у колективній власності АПТ ЗТ "ЗОРЯ" (а.с. 9). Статтею 529 ЦК УРСР 1963 року, який діяв на час відкриття спадщини після смерті [PERSON], який помер [INFO] року, визначалось, що при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Згідно зі ст. 548 ЦК УРСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Статтею 549 ЦК УРСР 1963 року передбачено, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. З довідки виконкому Вирівської сільської ради №937 від 09 червня 2016 року вбачається, що [PERSON] до дня смерті був зареєстрований та проживав в с. Головачі Білопільського району разом з дружиною [PERSON] За життя [PERSON] заповіту не складав (а.с. 7). [PERSON] фактично прийняла спадщину, що залишилась після смерті чоловіка, вступивши у фактичне його управління та володіння спадковим майном. [INFO] року [PERSON] померла, що підтверджуєься свідоцтвом про її смерть (а.с.11). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все її майно, в тому числі на земельну частку (пай) яку [PERSON] прийняла у спадщину, але не оформила після смерті чоловіка [PERSON] За життя [PERSON] заповіту не складала (а.с. 7). На даний час позивач має намір успадкувати майно, що залишилось після смерті матері [PERSON], у зв'язку з чим звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Але з'ясувалось, що ним пропущений шестимісячний строк для звернення з заявою до нотаріуса про прийняття спадщини (а.с. 13). Згідно зі ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як вбачається з Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру, спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась (а.с. 20). Частиною 3 статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Так як позивач на час відкриття спадщини мав скрутне матеріальне становище, у зв'язку з чим не міг своєчасно подати заяву нотаріусу, яка є платною, тому ним був пропущений шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті матері. Суд вважає причини пропуску 6-ти місячного строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачем поважними, а тому йому необхідно визначити додатковий строк тривалістю в два місяці з дня набрання чинності рішенням суду. При цьому суд враховує і те, що відповідач проти позову [PERSON] не заперечує.

Outcome: approved