Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-03 00:00:00

26 жовтня 2017 року представник позивача звернувся до Самарського районного суду м. Дніпропетровська із позовом до [PERSON], третя особа: Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради про визнання договору укладеним. В позовній заяві позивач посилається на те, що об'єкт будівництва про [ADDRESS], замовником якого є відповідач, не підпадає під дію ч.4 ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради листом від 27.06.2017 №10/13/456 повідомив Дніпровську міську раду, що декларацією від 01.03.2013 №ДП 142130600590 об'єкт «Будівництво складів на [ADDRESS], м. Дніпропетровськ», введений в експлуатацію. Згідно визначеної декларації замовником об'єкта є відповідач. Згідно декларації про готовність об'єкта до експлуатації на земельній ділянці по [ADDRESS], побудовано: будівлі складу (А-1, А1-1, АІІ-2) загальною площею 62,9 кв.м., склад №1 загальною площею 16,6 кв.м., склад №2 загальною площею 12,4кв.м. До введення об'єкту в експлуатацію договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту між Дніпровською міською радою та відповідачем не укладався. Замовник будівництва (відповідач) не звертався до міської ради до введення об'єкту в експлуатацію щодо укладення відповідного договору, обов'язок укладення якого визначений ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Наявність декларації про готовність об'єкта до експлуатації від 01.03.2013 №ДП 142130600590 було виявлено інспекторами Державної фінансової інспекції у Дніпропетровській області в результаті позапланової ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Фінансово-економічного департаменту Дніпропетровської міської ради за період з 01.01.2009 по 30.04.2015р., що підтверджується відповідним актом від 19.06.2015р. Отже, з цього часу позивач дізнався про порушення свого права та про особу, яка його порушила. Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпропетровської міської ради є правонаступником фінансово-економічного департаменту міської ради, відповідно до рішення Дніпропетровської міської ради від 18.05.2016 №28/8. Фінансово-економічний департамент Дніпропетровської міської ради був правонаступником управління економіки Дніпропетровської міської ради відповідно до рішення Дніпропетровської міської ради від 15.12.2010 №14/5. 31.05.2015р. відповідачу було направлено листа №10/15-1590 щодо сплати коштів пайової участі на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури. Листом від 22.05.2017р. №10/15-350 відповідачу було вдруге повідомлено про необхідність виконання вимог закону та направлено на підписання проект договору пайової участі, а також запропоновано сплатити кошти пайової участі у розмірі 31062,20грн. Відповідачем обидва листи було отримано, але відповіді на них не надано. Зазначені листи відповідачем проігноровано, протоколу розбіжностей або укладеного договору позивачеві не направлено, що свідчить про ухилення відповідача від укладення договору та сплати обов'язкового внеску пайової участі. Згідно з Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна від 05.07.2017р. з'ясовано, що за [PERSON], 06.09.2014р. зареєстровано право приватної власності на будівлі та споруди літ. А-1, АІ-1, АІІ-2 будівля складу, загальною площею 9514,5 кв.м., літ. Б-1 склад № 1 загальна площа 1608,6 кв.м., В-41 склад №2 загальна площа 572,4 кв.м., що розташовані за адресою: [ADDRESS], на підставі рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20.05.2013р., справа №201/5529/13-ц. Відповідно до зазначеного рішення суду за [PERSON] визнано право власності на зазначене нерухоме майно за вказаною адресою. Отже, фактична площа об'єкта нерухомого майна, щодо якого визначається величина пайової участі, більш, ніж у сто разі перевищує площу, зазначену у декларації про готовність об'єкта до експлуатації. Враховуючи викладене, Департаментом економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради від 24.07.2017р. №10/15-498 було повторно направлено відповідачу два примірника проекту договору про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпро по об'єкту «Фактичне розміщення складів» за адресою: [ADDRESS], з урахуванням площ складів, які належать відповідачу на підставі рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20.05.2013р. з перерахованою величиною пайової участі по об'єкту в цілому, яка становить 3 834 238,20грн. Зазначений лист забудовником отримано 05.08.2017р., але до теперішнього часу договір не укладено, кошти пайової участі не сплачено. Таким чином, з моменту отримання відповідачем листа департаменту та позовної заяви Дніпровської міської ради, відповідач ознайомлений з необхідністю укладення договору та сплати кошів на створення та розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Дніпра. Ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь до прийняття об'єкта нерухомого майна до експлуатації є порушенням зобов'язання, яке прямо передбачено чинним законодавством України. Такими діями (бездіяльністю) забудовника порушуються права та інтереси територіальної громади м. Дніпро в особі Дніпровської міської ради на отримання коштів, пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, які мають використовуватися для створення і розвитку інженерно-траспортної та соціальної інфраструктури м. Дніпра, у зв'язку з чим виникла необхідність звернення до суду із зазначеним позовом. Отже, договір про пайову участь є необхідним, оскільки визначає величину пайової участі, права та обов'язки сторін та інші істотні умови, але не є визначальним для виникнення обов'язку по сплаті пайового внеску, оскільки такий обов'язок встановлено на законодавчому рівні. Невиконання такого зобов'язання не звільняє замовника будівництва від обов'язку укласти договір про пайову участь, у тому числі й після прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію, як у випадку здійснення нового будівництва так і у випадку реконструкції. 03.11.2018 року ухвалою Самарського районного суду м. Дніпропетровська було відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження (а.с.65). 23.11.2017 року ухвалою Самарського районного суду м. Дніпропетровська провадження по справі було закрито та роз'яснено, що розгляд справи відносить до юрисдикції господарського суду (а.с.71). 27.11.2017 року представником позивача Дніпровською міською радою на ухвалу суду від 23.11.2017 року було подано апеляційну скаргу (а.с.74-77). 27.11.2017 року справу за апеляційною скаргою Дніпровської міської ради на ухвали суду від 23.11.2017 року направлено до Апеляційного суду Дніпропетровської області (а.с. 86). 30.11.2017 року ухвалою Апеляційного суду Дніпропетровської області апеляційну скаргу залишено без руху (а.с.89). 03.12.2017 року на виконання ухвали Апеляційного суду Дніпропетровської області від 30.11.2017 року, Дніпровська міська рада подала клопотання (а.с.91). 08.12.2017 року ухвалою Апеляційного суду Дніпропетровської області, було відкрито апеляційне провадження (а.с.93). 28.12.2017 року постановою Апеляційного суду Дніпропетровської області, апеляційну скаргу Дніпровської міської ради було задоволено, ухвалу Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 23.11.2017 року про закриття провадження у справі - скасовано, справу направлено до суду для продовження розгляду. 10.01.2018 року ухвалою Самарського районного суду м. Дніпропетровська було прийнято до розгляду цивільну справу та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження (а.с.111). Представник позивача в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримала та наполягала на їх задоволенні на підставі обставин, викладених у позовній заяві. Відповідач у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причина неявки суду невідома, відзиву на позов не подав, у зв'язку з чим суд вважає можливим застосувати положення ст.280 ЦПК України та розглянути справу заочно. Представник третьої особи - Департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради в судовому засіданні позов підтримала. Вислухавши пояснення учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що 19.06.2015 р. Державною фінансовою інспекцією в Дніпропетровській області здійснено позапланову ревізію фінансово-господарської діяльності фінансово-економічного департаменту Дніпропетровської міської ради про що складено відповідний акт (а.с.29-31) За результатами проведення вказаної вище ревізії встановлено, що за замовленням [PERSON] збудовано та введено в склади, які знаходиться за адресою: м. Дніпро, [ADDRESS], загальною площею 62,9 кв.м. (склад №1 загальною площею 16,6кв.м., склад №2 загальною площею 12,4кв.м.), про що свідчить декларація про готовність об'єкта до експлуатації №ДП142130600590 від 01.03.2013 р. (а.с. 13-15). 31.07.2017 року Фінансово-економічним департаментом Дніпропетровської міської ради [PERSON] було направлено лист №10/15-350 про обов'язок відповідача взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста шляхом укладення відповідного договору, що передбачено ч. 2 ст.40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядком залучення, розрахунку і використання коштів пайової участі (внеску) у розвитку інфраструктури м. Дніпропетровська, затвердженого рішенням Дніпропетровської міської ради від 29.07.2011р. № 5/14 (а.с.35-36). 22.05.2017 року Фінансово-економічним департаментом Дніпропетровської міської ради [PERSON] було повторно направлено лист №10/15-350 (а.с.37). Обидва направлені листи, що були направлені [PERSON] ним були отримані (а.с.58-59). Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна від 05.07.2017р. за [PERSON], 06.09.2014р. зареєстровано право приватної власності на будівлі та споруди літ. А-1, АІ-1, АІІ-2 будівля складу, загальною площею 9514,5 кв.м., літ. Б-1 склад № 1 загальна площа 1608,6 кв.м., В-41 склад №2 загальна площа 572,4 кв.м., що розташовані за адресою: [ADDRESS], на підставі рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 20.05.2013р., справа №201/5529/13-ц (а.с.48-53, 54-57). 24.07.2017 року Фінансово-економічним департаментом Дніпропетровської міської ради [PERSON] було повторно направлено лист №10/15-498 з двома примірниками проекту договору про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Дніпра по об'єкту «Фактичне розміщення складів» за адресою: [ADDRESS] з урахуванням площ складів. (а.с.42). Зазначений лист від 24.07.2017 року направлений на адресу [PERSON], був отриманий ним (а.с.60). Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог суд виходить з наступного. Правові та організаційні основи містобудівної діяльності в Україні визначені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", яким встановлено обов'язок пайової участі замовників будівництва у розвитку інфраструктури населеного пункту та визначено механізм його реалізації. Відповідно до приписів частини 2 статті 40 вказаного Закону, замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури (ч.3 ст.40 Закону). Згідно вимог ч.5 ст.40 Закону, величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об'єкта, з техніко-економічними показниками. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію (ч.8 та ч.9 ст.40 Закону). Частиною 1 ст.40 Закону, визначено порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. На виконання цих вимог рішенням Дніпропетровської міської ради від 29.07.2011 р. № 5/14 затверджено Порядок залучення, розрахунку і використання коштів пайової участі (внесків) у розвитку інфраструктури міста Дніпропетровська (а.с. 16-17). За приписами п.2.6 Порядку, договір на пайову участь укладається не пізніше п`ятнадцяти робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладання. Згідно з ст.144 Конституції України та ст.73 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" органи місцевого самоврядування при виконанні своїх функцій приймають рішення, які є обов'язковими до виконання на відповідній території. З огляду на викладене, приписами ст.40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено обов'язок замовника будівництва прийняти пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, який реалізується шляхом укладення відповідного договору в порядку, визначеному Законом та деталізованому актом органу місцевого самоврядування. Аналіз положень Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", дає підстави для висновку, що обов'язок відносно ініціювання укладення договору про пайову участь, покладено саме на замовника будівництва, оскільки пов'язується з його зверненням до органу місцевого самоврядування. Такий договір має бути укладеним в обов'язковому порядку, в межах строку, встановленого ч.9 ст.40 Закону. Не укладення договору свідчить про недотримання вимог законодавства і має наслідком порушення прав та інтересів відповідної територіальної громади. Необхідно зазначити, що органи місцевого самоврядування знаходяться поза межами процедури прийняття об'єктів будівництва в експлуатацію та позбавлені можливості контролювати момент його здійснення, відтак не укладення такого договору з підстав невиконання замовником обов'язку щодо звернення до органу місцевого самоврядування з відповідною пропозицією свідчить про його ухилення від укладення договору та може бути оскаржено в судовому порядку, у тому числі і після прийняття об'єкту будівництва в експлуатацію. Вказана правова позиція узгоджується з правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у постановах від 16.11.2016р. у справі №922/5937/15 та від 30.11.2016р. у справі №922/6409/15. Не заважаючи на факт завершення будівництва, та введення в експлуатацію спірного об'єкта, відповідач ухилився від покладеного на нього законом обов'язку щодо участі у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста шляхом укладення відповідного договору. Частиною 1 ст.648 ЦК України встановлено, що зміст договору, укладеного на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, обов'язкового для сторін (сторони) договору, має відповідати цьому акту. Частиною 9 ст.40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено істотні умови договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, якими є: розмір пайової участі, строк (графік) сплати пайової участі, відповідальність сторін. Крім того, невід'ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. За приписами Розділу 2 Порядку величина пайової участі визначається у гривнях, виходячи з розміру пайової участі, визначеного за нормативами одиниці створеної потужності, і не може перевищувати граничного розміру пайової участі, визначеного у відсотковому значенні від загальної кошторисної вартості будівництва об'єктів. Нормативи одиниці створеної потужності (квадратний метр тощо) об'єктів визначені у додатку 1 до цього Порядку. За умовами п.2.5 Порядку граничні розміри пайової участі у відсотках від загальної кошторисної вартості об'єктів визначені у додатку 3 до цього Порядку та не перевищують встановленого законом розміру. Величина пайової участі із застосуванням норми щодо його граничного розміру встановлюється з урахуванням зонального коефіцієнта. Загальна кошторисна вартість для розрахунку величини пайової участі повинна бути визначена згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами та не враховує витрат на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. Норма щодо граничного розміру пайової участі застосовується за умови надання замовником (забудовником) належним чином оформленої копії звіту експертної організації, визначеної у встановленому порядку, який містить інформацію про дотримання вимог кошторисної частини проекту. У разі, якщо загальна кошторисна вартість не визначена згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами, вона (величина пайової участі) визначається на основі нормативів одиниці створеної потужності відповідно до п. 2.1 - 2.4 цього Порядку. В матеріалах справи наявний наданий позивачем підготовлений фінансово-економічним департаментом розрахунок внеску, який є додатком до договору про пайову участь, який виконаний, виходячи із розміру пайової участі, визначеної за нормативами одиниці створеної потужності об'єкта, із розрахунку площі об'єкту - 91,9 кв.м. та нормативу розміру пайової участі від одиниці створеної потужності за функціональним призначенням (а.с. 32-34). З огляду на те, що укладення договору про пайову участь є обов'язковим в силу норм законодавства, розрахунок наданий позивачем здійснено у відповідності з Порядком, вимоги позивача слід визнати обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved