Jurisdiction: civil
Date: 2015-06-04 00:00:00

Позивач звернулася до відповідача із позовом та просила постановити судове рішення, яким, визначити їй додатковий строк у три місяці для подання до Жовтоводської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті 10.10.2008 року батька -[PERSON], визнавши причини його пропуску поважними. / а.с. 2/ 22.07.2014 року позивач подала до суду уточнену позовну заяву та просила визначити їй додатковий строк у три місяці для подання до Жовтоводської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті 01.06.2006 року її бабки - [PERSON], визнавши причини його пропуску поважними. / а.с. 11 / 04.03.2015 року позивач подала до суду письмову заяву / а.с. 43/ у якій просила закрити провадження по справі в частині визначення їй додаткового строк у три місяці для подання до Жовтоводської державної нотаріальної контори заяви про прийняття нею спадщини після смерті 10.10.2008 року її батька [PERSON], визнавши причини його пропуску поважними. Ухвалою Жовтоводського міського суду від 05.06.2015 року /а.с. 51/ судом була прийнята відмова позивача від вище зазначених вимог і провадження по цивільній справі в цій частині закрито. Підтримуючи та обгрунтовуючи заявлені поозовні вимоги в судовому засіданні позивач посилалася на те, що її дівоче прізвище є [PERSON]. 01.06.2006 року померла [PERSON], яка за життя доволилася їй бабусею. Після смерті останньої відкрилася спадщина у вигляді будинку 26 по провулку Східний в м. Жовті Води Дніпропетровської області. Спадкоємцями за заповітом після смерті [PERSON] були її діти: син, а її (позивача)батько, - [PERSON] та донька, а її (позивача) тітка, - [PERSON]. 10.10.2008 року помер її батько [PERSON]. За життя він не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері. Не зробила цього і тітка. Про те, що бабуся написала заповіт, а батько не отримав спадщину після смерті своєї матері їй стало відомо лише у 2009 році, після того, як Жовтоводський міський суд залучив її у якості третьої особи до участі при розгляді цивільної справи за позовом [PERSON] (її тітки) до органу місцевого самоврядування про встановлення факту родинних стосунків та визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Ця обставина змусила і її звернутися до суду із аналогічним зустрічним позовом. Рішенням Жовтоводського міського суду від 10.12.2009 року позов [PERSON] був задоволений. Було встановлено факт її родинних стосунків із померлою матір"ю та визначено додатковий строк у три місяці для прийняття спадщини після смерті [PERSON]. Її зустрічний позов також було задоволено, їй було встановлено тримісячний термін для прийняття спадщини після смерті [PERSON]. /а.с.7-8 / Після постановки судового рішення вона у визначений термін до нотаріальної контори не звернулася, спадщину після смерті батька не прийняла. Це було зумовлено тим, що тітка пообіцяла сплатити їй 1/2 частку вартості спадкового будинку. [PERSON] своє право на отримання свідоцтва про прийняття спадщини реалізовала. 17.10.2012 року її тітка [PERSON] померла. Після її смерті право на прийняття спадщини в порядку спадкової трасмісії перейшло до відповідача [PERSON], її двоюрідної сестри, яка звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. У той же час, вважає, що вона також має право успадкувати 1/2 частину будинку 26 по провулку Східному після смерті бабусі, а тому, посилаючиь на ч. 3 ст. 1272 ЦК України просила визначити їй додатковий строк для прийняття цієї спадщини. Відповідач в судовому засіданні просила відмовити позивачу у задоволенні заявлених вимог, посилаючись на те, що остання мала можливість спадкувати майно після смерті свого батька, отримала відповідне судове рішення, яким їй було визначено додатковий тримісячний строк для звернення в нотаріальну контору із відповідною заявою, як і її (відповідачки) матері, але своїм правом позивач не скористалася без будь-яких поважних причин, а тому підстав для задоволення її позову вона не вбачає. Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали цивільної справи, вважає, що у задоволенні позову [PERSON] має бути відмовлено з наступних підстав. Згідно зі ст.ст.10,11,60 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог та на підставі доказів, наданих особами, які беруть участь у справі. Кожна особа повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Особа, яка бере участь у справі розпоряджається своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.\~ Відповідно до\~ ст. 1233 ЦК України\~ заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Як визначили ст.ст. 1272 та 1276 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку у шість місяців , який починається з часу відкриття спадщини, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяи про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець за заповітом або законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов"язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія). Право на прийняття спадщини у цьому випадку здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Із копії свідоцтва про смерть / а.с. 3/ судом безспірно встановлено, що 01.06.2006 року померла [PERSON], після смерті якої залишилася спадщина у вигляді будинку 26 по провулку Східний в м. Жовті Води, який вона за своє життя у рівних долях заповіла своїм дітям: сину [PERSON] та дочці [PERSON]. Копії свідоцтва про народження, свідоцтва про реєстрацію шлюбу свідчать про те, що батьком позивача ( в дівочості [PERSON]) є [PERSON], а позивач після реєстрації шлюбу змінила своє діво прізвище на "Шилова" / а.с. 512/ 10.10.2008 року [PERSON] помер, що підтверджує копія свідоцтва про його смерть /а.с. 4/ Із копії рішення Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 10.12.2009 року / а.с. 7,8/ вбачається, що [PERSON] було визначено додатковий строк у три місяці для прийняття спадщини після померлого 10.10.2008 року батька - [PERSON], який за життя не прийняв спадщину після смерті матері, тобто додатковий строк [PERSON] було визаначено фактично для трансмісіонного спадкування. Цим же рішенням додатковий строк у три місяці для прийняття спадщини після смерті померлої 01.06.2006 року [PERSON] було визначено і [PERSON], а також було встановлено факт родинних стосунків між ними. Із пояснень сторін, письмового повідомлення державного нотаріуса Жовтоводської державної нотаріальної контори встановлен, що [PERSON] скористалася своїм правом та звернулася до державного нотаріату із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері, у той час як [PERSON] своє право не реалізувала та з такою заявою до органів нотаріату не звернулася. / а.с. 34/ 17.10.2012 року померла [PERSON] / а.с. 32/. Після її смерті відповідач - [PERSON] , яка доводиться їй донькою - звернулася до державного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері. / а.с. 30/ Як зазначено в. п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" осаба, яка не прийняла спадщину у встановлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч. 2 ст. 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які б могли дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обгрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому ст.1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що приянв спадщину. Повторне визначення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини одним і тим же спадкоємцем законодавством не передбачено. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов"язані з об"єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Заперечуючи проти задоволення позову, відповідач пояснювала суду, і це не спростовувалося позивачем, що після набрання законної сили рішенням Жовтоводського міського суду від 10.12.2009 року, тобто після визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька, вона / позивач/ мала право прийняти спадщину в порядку, установленому ст.1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, але не зробила цього без будь-яких поважних причин, а тому вважається такою, що спадщину не прийняла. Отже, суд приходить до висновку, що позивач, мала змогу реалізувати свої право на спадкування майна своєї бабки в порядку спадкової трасмісії, але не скористалася ним без будь-яких поважних причин, а тому підстав для задоволення її позову суд не знаходить. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed