Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-23 00:00:00

[PERSON] звернувся до Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області з цивільним позовом до Міністерства юстиції України (відповідач 1), [PERSON] (відповідач 2), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Хмільницький державний відділ ДВС Хмільницького МРВ ДВС ГТУЮ у Вінницькій області про визнання недійсним договору купівлі-продажу нерухомого майна (квартири) при проведення електронних торгів. Позов, у відповідності до заяви про збільшення позовних вимог від 25.04.2017 року (Т. 1 а.с. 87-96), мотивовано тим, що під час проведення прилюдних торгів та реалізації належної позивачу на праві власності квартири [ADDRESS] було порушено норми Цивільного кодексу України, Закону України "Про виконавче провадження", Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 27.10.1999 року № 68/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02.11.1999 року за № 745/4038, а також Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 16.04.2014 року № 656/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16 квітня 2014 року за № 427/25204, зокрема: позивач не повідомлявся спеціалізованою організацією про дату, час та місце проведення прилюдних торгів, а також про стартову ціну реалізації майна; у постанові від 30.04.2014 року відсутній підпис експерта та дата його ознайомлення з вказаним документом; відповідно до звіту про незалежну оцінку майна від 16.04.2014 року імовірна ринкова вартість вказаної квартири становить 192800 грн., однак у відповідності до протоколу про проведення електронних торгів № 12949 від 20.11.2014 року стартова ціна реалізації об'єкта реалізації становила 173520 грн., та за цією ж ціною квартира була придбана учасником № 3, яким виявився [PERSON]; у протоколі про проведення електронних торгів № 12949 від 20.11.2014 року вказані реквізити рахунку іншого структурного підрозділу ДВС; станом на час проведення електронних торгів закінчився шестимісячний строк дії експертної оцінки майна; постанова про відкриття виконавчого провадження позивачу не направлялась; майно боржника описано в приміщенні ДВС, а не за його місцезнаходженням; складання акту опису й арешту майна відбувалось за відсутності [PERSON]; вказані в акті опису й арешту майна поняті є працівниками ДВС; позивача не ознайомлювали з експертною оцінкою майна; в матеріалах відсутній договір з торгуючою організацією. За таких обставин позивач просить визнати акт державного виконавця від 12.12.2014 року про проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, що належить [PERSON], від 20.11.2014 року, який затверджено начальником відділу ДВС Хмільницького міськрайонного управління юстиції [PERSON] - недійсним. Визнати свідоцтво про придбання [PERSON] майна з прилюдних торгів, яке посвідчене 11.02.2015 року та зареєстровано в реєстрі за № 140 приватним нотаріусом Хмільницького районного нотаріального округу Вінницької області [PERSON] - недійсним. Ухвалою суду від 30.03.2017 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ДП "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України. Замінено третю особу - відділ державної виконавчої служби Хмільницького управління юстиції Вінницької області на Хмільницький міськрайонний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області. Позивач та його представник у судове засідання не зявились. Представник позивача надав письмове клопотання у відповідності до якого просить розглянути справу за його відсутності, а також вказав, що позов підтримує в повному обсязі та просить суд задовольнити даний позов. Представник відповідача 1 у судове засідання не зявився, однак надав заперечення, у відповідності до яких просить відмовити в задоволенні позову, оскільки Міністерство юстиції України не має жодного стосунку до предмету позову та не є учасником спірних правовідносин. Представник відповідача 2 у судове засідання не зявився, однак надав заяву, у відповідності до якої заперечує проти задоволення позову та просить розглянути справу за його відсутності. У відповідності до заперечень від 17.03.2017 року представник відповідача 2 просить відмовити в задоволення позову, оскільки на момент проведення процедури електронних торгів з продажу квартири звіт про оцінку майна був чинним. Визнання прилюдних торгів з реалізації майна за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який утратив чинність, є підставою для визнання цих торгів недійсними за умови порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Таким чином факт втрати чинності звіту про оцінку майна не може бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними без доведеності порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Також, у даних запереченнях представник відповідача 2 зазначає, що доводи позивача про порушення державним виконавцем положень Закону України "Про виконавче провадження" підлягають оскарження в порядку визначеному Законом України "Про виконавче провадження". Представник Хмільницького міськрайонного відділу ДВС ГТУЮ у Вінницькій області у судове засідання не зявився, однак надав заяву, у відповідності до якої просить розглянути справу за його відсутності та залишити позов без задоволення, а також вказав, що підтримує раніше подані письмові пояснення та заперечення проти позову. У відповідності до заперечень від 16.05.2017 року Хмільницький міськрайонний відділ ДВС ГТУЮ у Вінницькій області просить відмовити в задоволенні позову, оскільки державний виконавець діяв в межах чинного законодавства. Представник ДП "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України у судове засідання не зявився, причини неявки суду не відомі. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов задоволенню не підлягає, враховуючи наступне. Судом встановлено, що на виконанні в ДВС Хмільницького МРУЮ Вінницької області перебувало виконавче провадження № 42499248 з виконання виконавчого листа Хмільницького міськрайонного суду № 1-308/11 від 31.05.2013 року про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] 26950 грн. боргу (Т.1, а.с 159). З акту опису й арешту майна від 23.04.2014 року (Т. 1, а.с. 162-163) вбачається, що 23.04.2014 року державним виконавцем ДВС Хмільницького МРУЮ у Вінницькій області Шеметою В.І., при примусовому виконанні виконавчого листа Хмільницького міськрайонного суду № 1-308/11 від 31.05.2013 року про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] 26950 грн. боргу, у присутності понятих [PERSON], [PERSON], а також [PERSON] проведено опис майна, що належить боржнику, а саме двокімнатної квартири [ADDRESS]. [PERSON] відмовився від підпису акта та від отримання його копії, про що було складено відповідний акт державного виконавця від 23.04.2014 року (Т.1, а.с. 164). Субєктом підприємницької діяльності-фізичною особою [PERSON], за замовленням відділу ДВС Хмільницького МРУЮ у Вінницькій області, проведено оцінку двокімнатної квартири [ADDRESS] та 16.05.2014 року складено звіт про визначення її імовірної ринкової вартості. Визначено імовірну ринкову вартість вказаної квартири в сумі 192800 грн. (Т.1, а.с. 9, 166, 167). 20.05.2014 року позивача було ознайомлено з результатами оцінки майна (Т.1. а.с. 168, 169). 20.11.2014 року ДП "Інформаційний центр" Міністерства юстиції України проведено електронні торги, які відповідно до протоколу № 12949, відбулись. Переможець учасник № 3 - [PERSON] (Т. 1, а.с. 13, 52-53). 12.12.2014 року головним державним виконавцем ВДВС Хмільницького МРУЮ у Вінницькій області Шеметою В.І., за погодженням із начальником ВДВС, складено акт про проведення електронних торгів з реалізації нерухомого майна, а саме двокімнатної квартири [ADDRESS] (Т. 1, а.с. 11). 11.02.2015 року приватним нотаріусом Хмільницького районного нотаріального округу Вінницької області [PERSON] видано [PERSON] свідоцтво на квартиру [ADDRESS] та проведено державну реєстрацію права власності (Т. 1, а.с. 14, 15). Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України, ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно із ч. 1 ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Згідно із ч. 2 ст. 16, ч. 1 ст. 215 ЦК України, одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п'ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв'язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури та порядку проведення торгів. При цьому, суд враховує, що процедура підготовки та порядок проведення електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, розрахунків за придбане майно й оформлення результатів торгів визначена Тимчасовим порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженим наказом Міністерства юстиції України 16.04.2014 року № 656/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 16 квітня 2014 року за № 427/25204 (далі - Тимчасовий порядок № 656/5), який діяв на момент проведення електронних торгів. Порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України "Про виконавче провадження", до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо (ст. ст. 18, 24-27, 32, 33, 55, 57 цього Закону) підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом (зокрема, ч. 7 ст. 24, ч. 4 ст. 26, ч. 3 ст. 32, ч. 3 ст. 36, ч. 2 ст. 57, ст. ст. 55, 85). Відповідно до ч. 3 ст. 62 Закону України "Про виконавче провадження" від 21.04.1999 № 606-XIV (далі - Закон № 606-XIV), в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 58 цього Закону. Згідно із ч. 1 ст. 58 Закону № 606-XIV, визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден державний виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання, який провадить свою діяльність відповідно до Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні". Частинами другою, третьою та четвертою статті 58 Закону № 606-XIV передбачено право сторін виконавчого провадження оскаржити результати оцінки майна та порядок їх оскарження до передачі майна на реалізацію. У разі коли сторона виконавчого провадження не реалізувала своє право на оскарження звіту суб'єкта оціночної діяльності в передбачений законом строк, цей звіт про оцінку майна набуває чинності і є підставою для реалізації майна з прилюдних торгів за початковою ціною, визначеною у звіті (ч. 5 ст. 58, ч. 3 ст. 62 Закону України № 606-XIV). Дії, які свідчать про порушення вимог ст. 58 Закону України "Про виконавче провадження", допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень щодо визначення вартості чи оцінки (уцінки) майна до призначення прилюдних торгів, підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом. Тобто, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Зазначений висновок узгоджується з правовою позицію Верховного Суду України, викладеною в постанові по справі № 3-112гс14 від 23 вересня 2014 року. Відповідно до ч. 5 ст. 58 Закону № 606-XIV, звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно. Частиною п'ятою статті 62 Закону № 606-XIV, розділом VIIІ Тимчасового порядку №656/5, у редакції, яка була чинною на час проведення електронних торгів, передбачено підстави й порядок призначення повторних прилюдних торгів, а також порядок уцінки нереалізованого майна. Так, у разі якщо електронні торги не відбулися, нереалізоване майно (лот), яке (який) виставлялося (виставлявся) на електронні торги, підлягає уцінці (повторній уцінці). Уцінка (повторна уцінка) майна проводиться відповідно до статті 62 Закону № 606-XIV. Не реалізоване на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах протягом двох місяців майно підлягає уцінці державним виконавцем, що проводиться в десятиденний строк з дня визнання прилюдних торгів чи аукціону такими, що не відбулися, або закінчення двомісячного строку реалізації майна на комісійних умовах. Майно може бути уцінене не більш як на 30 відсотків. У разі нереалізації майна в місячний строк з дня проведення уцінки воно повторно уцінюється в такому самому порядку, але не більш як на 50 відсотків початкової вартості майна. Повторні електронні торги проводяться в місячний строк з дня проведення уцінки (повторної уцінки) майна згідно з вимогами, визначеними цим Порядком. Вартість майна, зазначена в уцінці (повторній уцінці), є стартовою ціною реалізації майна на повторних електронних торгах. Другі (треті) електронні торги предмета іпотеки проводяться в місячний строк з дати проведення перших (других) електронних торгів відповідно. Відповідно до розділу II Тимчасового порядку № 656/5 реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 58 Закону № 606-XIV. Державний виконавець у строк не пізніше п'яти робочих днів після закінчення 10-денного строку подачі заперечень сторін виконавчого провадження проти визначення вартості (оцінки) майна або у разі відсутності таких заперечень готує для проведення реалізації майна документи, передбачені Інструкцією з організації примусового виконання рішень затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 02 квітня 2012 року № 512/5, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 02 квітня 2012 року за № 489/20802, і направляє їх до відповідного структурного підрозділу головного управління юстиції у місті Києві та областях, які беруть участь в експерименті, що забезпечує реалізацію повноважень Державної виконавчої служби України. Тобто на момент проведення електронних торгів, у тому числі повторних електронних торгів, для визначення вартості об'єкта оцінки звіт про оцінку майна повинен бути дійсним. Ураховуючи зазначене, можна зробити висновок про те, що повторні прилюдні торги повинні відбутись у межах шестимісячного строку з моменту підписання звіту про оцінку майна. Після збігу цього шестимісячного строку обов'язковою умовою призначення й проведення прилюдних торгів є отримання нового звіту про оцінку майна. Проведення прилюдних торгів з реалізації майна за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який утратив чинність, є порушенням установлених законодавством правил про порядок реалізації майна на прилюдних торгах, у тому числі правил про визначення стартової ціни реалізації майна, а саме частини п'ятої статті 58 Закону № 606-XIV. Проведення переоцінок (уцінок) спірного майна державним виконавцем у зв'язку з тим, що прилюдні торги не відбулися, не може вважатися новою оцінкою у розумінні положень частини п'ятої статті 58 Закону № 606-XIV. З огляду на зазначене можна зробити висновок про те, що проведення прилюдних торгів з реалізації майна за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який утратив чинність, є підставою для визнання цих торгів недійсними за умови порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного суду України 25 листопада 2015 року у справі № 6-1749цс15. Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно із ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів (ст. 57 ЦПК України). На підтвердження позовних вимог позивачем не надано жодних доказів того, що зазначені ним порушення вплинули на результат електронних торгів, а також не доведено обставин, які б свідчили про істотне порушення його прав та законних інтересів при проведенні прилюдних торгів. З огляду на встановлені судом обставини, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Outcome: dismissed