Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-09 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач) звернулася до суду з цивільним позовом до Чорнобаївської селищної ради Чорнобаївського району Черкаської області (далі - відповідач), третя особа - [PERSON] ., про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що [INFO] помер [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить будинок з надвірними спорудами та земельна ділянка для ведення особистого селянського господарства. Вказану спадщину прийняла [PERSON] , оскільки на момент відкриття спадщини проживала з ним однією сім`єю. [INFO] померла баба позивача - [PERSON] та не встигла при житті оформити вказану спадщину. Позивач у визначений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини не подала у зв`язку з тяжкою хворобою. На підставі викладеного, посилаючись на приписи ч. 3 ст. 1272 ЦК України, позивач просила визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. У судове засідання сторони не з`явилися. Позивач подала заяву, в якій позовні вимоги підтримала, наполягала на їх задоволенні, а справу просила розглянути без її участі (а.с. 31). Відповідач надіслав лист, в якому погодився з позовом та просив розглянути справу за відсутності його представника (а.с. 38-39). [PERSON] (далі - третя особа) подала заяву, в якій не заперечувала проти задоволення позову, просила справу розглянути без її участі (а.с. 32). Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Судом встановлено наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 25 січня 2007 року серії [NUMBER] (а.с. 16). Згідно з довідкою Чорнобаївської селищної ради Чорнобаївського району Черкаської області від 13 лютого 2019 року № 5625 [PERSON] на день смерті проживав з співмешканкою [PERSON] і був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а.с. 13). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входить: - будинок з надвірним спорудами, розташований за адресою: [ADDRESS] , та належав йому на праві приватної власності, що підтверджується копією договору купівлі-продажу від 24 грудня 1991 року (а.с. 6-7). - земельна ділянка для ведення особистого селянського господарства площею 0,1695 га, розташована у [ADDRESS] , що підтверджується копією державного акту на право приватної власності на землю від 23 серпня 2006 року (а.с. 8). Судом встановлено, що померлий [PERSON] заповіт не складав. Відповідно до змісту листа Чорнобаївської державної нотаріальної контори від 28 лютого 2019 року (вих. № 4209-01/16) (а.с. 28-30), що надійшов у відповідь на запит суду (а.с. 21), після смерті [PERSON] подано заяву прийняття спадщини до нотаріальної контори від імені [PERSON] , свідоцтво про право на спадщину не видавалося. [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 26 лютого 2018 року серії [NUMBER] (а.с. 15), та як вбачається з матеріалів справи при житті не оформила спадкові права на у будинок з надвірними спорудами та земельну ділянку. Відповідно до довідки Чорнобаївської селищної ради Чорнобаївського району Черкаської області від 13 лютого 2019 року № 623 (а.с. 12) [PERSON] була зареєстрована та на момент смерті проживала одиноко за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] була рідною бабою зі сторони батька позивача - [PERSON] , що підтверджується копіями свідоцтва про народження від 17 вересня 1970 року серії [NUMBER] та повторно виданого свідоцтва про народження від 5 серпня 2008 року серії [NUMBER] (а.с. 9-10). Відповідно до копії свідоцтва про одруження від 31 липня 1999 року серії [NUMBER] позивач уклала шлюб з [PERSON] , після реєстрації якого змінила прізвище з " [PERSON] " на " [PERSON] " (а.с. 11). Позивач своєчасно у визначений законом шестимісячний строк з дня відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини у нотаріальну контору не подала, що пояснила це тим, що перебувала на довготривалому лікуванні, що підтверджується довідкою Київської міської клінічної лікарні № 6 від 17 квітня 2018 року (а.с. 33). Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ч. 2. ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу). Таким чином часом відкриття спадщини після смерті [PERSON] є день її смерті, тобто [INFO] року. Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. Отже строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] закінчився 26 серпня 2018 року. Позивач до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини не звертався, що підтверджуються листом Чорнобаївської державної нотаріальної контори від 28 лютого 2019 року (вих. № 208/01-16) (а.с. 36-37), що надійшов у відповідь на запит суду (а.с. 22), відповідно до змісту якого після смерті [PERSON] заяв про прийняття спадщини та відмови від прийняття спадщини до нотаріальної контори не надходило, свідоцтва про право на спадщину не видавалися. Під час розгляду справи, виходячи зі змісту позову та доданих до нього документів, судом не встановлено наявність інших спадкоємців, які могли б претендувати на спадщину, що відкрилася після смерті [PERSON] , окрім третьої особи, яка проти задоволення позову не заперечувала. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Відповідно до абз. 2 цього пункту суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Абзацом 4 п. 24 постанови встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Встановлення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини здебільшого є оціночним, адже одні і ті самі причини, виходячи з обставин справи, можуть визнаватися як поважними, так і навпаки. Враховуючи лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування", суд вважає, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, на які посилається позивач, як на поважні, а саме перебування на довготривалому лікуванні, заслуговують на увагу. За таких обставин, оцінивши наявні у справі письмові докази, а також на те, що позивач є спадкоємцем за законом, який бажає прийняти спадщину, вказана спадщина після смерті [PERSON] до цього часу ніким не прийнята, відповідач та третя особа проти позову не заперечують, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 3 (три) місяці. На підставі викладеного вище,

Outcome: approved