Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-05 00:00:00

Позивач звернувся до Першотравневого районного суду м. Чернівці з позовом до відповідача про усунення перешкод у користуванні власністю. В обґрунтування позову зазначив, що 05.10.2015 року між ним та відповідачем було укладено договір підряду на будівництво двохкімнатної квартири [ADDRESS] та повністю оплачено кошти за квартиру. В 2018 році позивачеві повідомлено відповідачем про необхідність встановити за власні кошти вхідні броньовані двері, міжкімнатні двері, металопластикові вікна та балконні рами у замовленій квартирі, що було зроблено фірмою «Болена». Так, в травні 2018 року між сторонами виник конфлікт. Вказує, що від нього обманним шляхом відповідач виманив ключі та відмовляється їх повернути та не впускають ні на територію багатоквартирного будинку, ні в будинок, ні в саму квартиру. Зазначив, що таким чином відповідач своїми діями завдає йому постійні душевні страждання, які спричиняють розлади здоров`я, він не може спокійно доживати старість, змушений проходити відповідне лікування, що призвело до порушення нормальних життєвих зв`язків. Через такі дії відповідача у позивача більше двох років стрес, на фоні нервового потрясіння розвилася виразка шлунку, маса супутніх хвороб, через що просив відшкодувати завдану йому моральну шкоду. Окрім того, під час звернення до Чернівецького міського БТІ стало відомо, що квартири на будівництво якої ним з відповідачем укладено договір підряду не існує, а його квартира отримала інший номер, окрім цього, була й збільшена площа квартири із 44,75 м. кв. на 53,60 м.кв. Для дооплати різниці у площах позивач просить рахунок у відповідача, однак той в добровільному порядку відмовляється від його надання. Зазначив, що інші мешканці будинку уже здійснили повноцінні ремонти у квартирах, а його відповідач не допускає до квартири, не віддає ключі та не дозволяє визначити в якому вона стані. Просив зобов`язати відповідача надати довідку про законність заміни двокімнатної квартири [ADDRESS] на [ADDRESS] , надати всі документи необхідні для оформлення права власності на дану квартиру та реквізити для здійснення дооплати за збільшену площу квартири, передати ключі від вхідних дверей, а також відшкодувати завдану моральну шкоду. У поданому відзиві представник відповідача зазначив, що 05.10.2015 року між відповідачем, ПП «Будівельна компанія «Рембудсервіс», ПП [PERSON] та позивачем укладено Договір підряду. Станом на подачу позову житловий будинок по [ADDRESS] в експлуатацію не зданий, а отже і перебіг 30-ти денного строку, протягом якого відповідач, ПП «Будівельна компанія «Рембудсервіс», ПП [PERSON] відповідно до договору підряду зобов`язані передати позивачу результати робіт по будівництву квартири та окремих будівельних робіт не розпочався. Вимоги щодо надання необхідних докумен6тів для оформлення права власності передчасні, оскільки строк передачі результатів робіт по будівництву квартири не настав. Вимоги щодо надання ключів від вхідних дверей квартири, теж на його думку не підлягають до задоволення, оскільки передача ключів здійснюється одночасно з підписанням акту приймання-передачі результатів робіт по будівництву квартири. Що стосується зміни нумерації квартир, то присвоєння їй поштових адрес здійснюється після здачі будинку в експлуатацію шляхом прийняття відповідного рішення органом місцевого самоврядування. Щодо вимог про відшкодування моральної шкоди, зазначив, що позивачем не наведені докази заподіяння моральної шкоди. За таких обставин, просив відмовити в задоволенні позовних вимог. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити, окрім того, в якості свідка суду показав, що вирішив купити дитині квартиру, на яку збирали кошти та в 2015 році, знайшовши оголошення про недорогу квартиру, зателефонував директору, після чого в подальшому зустрівся з ним, останній пообіцяв, що квартира буде здана не пізніше ніж через два роки, тому оплатив всю суму згідно договору. До 2018 року він приходив кожен день до них, пізніше за свої гроші встановили двері, потім збирали гроші на штукатурку та проводку. Пізніше директор змінив замок вхідних дверей та наказав не впускати його, оскільки завжди запитував коли буде здана квартира. Представник позивача позов підтримала та просила позовні вимоги повністю задовольнити, з підстав викладених у позовній заяві. Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог, з підстав викладених у відзиві. Суд, заслухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи встановив такі обставини та відповідні ним правовідносини, і дійшов таких висновків. Згідно ч. 1\~ст. 3 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до\~ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. У п.33 рішення ЄСПЛ від 19.02.2009 року у справі "Христов проти України", суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права Договірних держав. У справі Bellet v. France, Суд зазначив, що"стаття 6 § 1 Конвенції, містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права". Відповідно до ч. 1\~ст. 11 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Положеннями статей\~15,\~16 ЦК України\~визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч.ч.1,5\~ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Згідно ч.ч.1,2\~ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності. Згідно ч. 3\~ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 05.10.2015 року було укладено договір підряду між ТОВ «Рембудсервіс-Інвест», ПП Будівельна компанія «Рембудсервіс», ПП [PERSON] та [PERSON] (а.с.14-19) Відповідно до Технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] від 05.12.2018 року площа становить 53,60 м. кв. (а.с.26) Статтею 509 Цивільного кодексу України\~передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених\~статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Відповідно до\~статей 626 - 629 Цивільного кодексу України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до\~статті 6 цього Кодексу\~сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є обов`язковим для виконання сторонами. За приписами\~статті 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог\~Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 1 ст.837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Статтею 846 ЦК України передбачено, що строки виконання\~роботи або\~її окремих\~етапів встановлюються\~у договорі\~підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту. Згідно ст.\~849\~ЦК України\~замовник має\~право у\~будь-який\~час перевірити\~хід і\~якість роботи,\~не втручаючись\~у діяльність\~підрядника. \~Якщо підрядник\~своєчасно не\~розпочав роботу\~або виконує\~її настільки\~повільно,\~що закінчення\~її у\~строк стає\~явно неможливим,\~замовник має\~право відмовитися\~від договору\~підряду та\~вимагати відшкодування\~збитків. \~Якщо під\~час виконання\~роботи стане\~очевидним,\~що вона\~не буде\~виконана належним\~чином,\~замовник має\~право призначити\~підрядникові строк\~для усунення\~недоліків,\~а в\~разі невиконання\~підрядником цієї\~вимоги -\~відмовитися від\~договору підряду\~та вимагати\~відшкодування збитків\~або доручити\~виправлення роботи\~іншій особі\~за рахунок\~підрядника. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору. Відповідно до п. 1.5. Договору підряду, закінчення виконання зазначених в п. 1.1, п. 1.2 та 1.3 договору робіт планується в четвертому кварталі 2016 року (а.с.14). Пунктом 4.1. вказаного договору передбачено, що передача результатів робіт по будівництву квартири та окремих будівельних робіт замовнику здійснюється Підрядником 1, Підрядником 2, Підрядником 3 в 30-ти денний строк після здачі у встановленому чинним законодавством порядку житлового будинку в експлуатацію та повного розрахунку. (а.с.15). Пунктом 4.2. Договору підряду визначено, що передача результатів робіт по будівництву квартири та окремих будівельних робіт оформляється актом прийому передачі. Відповідно до п. 4.5. вказаного договору, на підставі договору та акту приймання передачі результатів робіт по будівництву квартири та окремих будівельних робіт Замовник реєструє право власності на належну йому квартиру в органі державної реєстрації. Згідно Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень державна реєстрація прав проводиться на підставі документів, необхідних для відповідної реєстрації, передбачених Законом України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, іншими законами України та цим Порядком. Положеннями вищевказаного Порядку визначено, що державна реєстрація права власності на об`єкт нерухомого майна, будівництво якого здійснювалося із залученням коштів фізичних та юридичних осіб або у результаті діяльності житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу, проводиться за заявою власника такого майна або за умови уповноваження власником такого майна на підставі договору - за заявою особи, що залучала кошти фізичних та юридичних осіб, у порядку, передбаченому пунктами 30-34 цього Порядку . У разі коли державна реєстрація права власності здійснюється на окреме індивідуально визначене нерухоме майно (квартира, житлове, нежитлове приміщення тощо), розміщене в об`єкті нерухомого майна, будівництво якого завершено та який прийнято в експлуатацію після 1 січня 2013 р., особою, що залучала кошти фізичних та юридичних осіб, відповідним кооперативом з метою забезпечення державної реєстрації права власності кожного окремого власника нерухомого майна можуть бути подані для долучення до Державного реєстру прав: документ, що підтверджує присвоєння об`єкту нерухомого майна адреси (крім випадків державної реєстрації права власності на реконструйований об`єкт нерухомого майна, а також випадків, коли адреса отримана під час реалізації експериментального проекту з присвоєння адрес об`єктам будівництва та об`єктам нерухомого майна та зазначена в документі, що відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта); затверджений особою, що залучала кошти фізичних та юридичних осіб, перелік фізичних та юридичних осіб, кошти яких залучалися для будівництва об`єкта нерухомого майна, або затверджений загальними зборами кооперативу список членів кооперативу; Документи для долучення до Державного реєстру прав, передбачені цим пунктом, подаються у порядку, передбаченому\~пунктами 30-34\~цього Порядку, із зазначенням у відповідній заяві відомостей про реєстраційний номер документа, що відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта. Відповідно до п.78 вказаного Порядку для державної реєстрації права власності на окреме індивідуально визначене нерухоме майно (квартира, житлове, нежитлове приміщення тощо), розміщене в об`єкті нерухомого майна, будівництво якого здійснювалося із залученням коштів фізичних та юридичних осіб, власником такого майна подаються: документ, що підтверджує набуття у власність особою закріпленого за особою об`єкта інвестування, передбачений законодавством (інвестиційний договір, договір про пайову участь, договір купівлі-продажу майнових прав тощо). технічний паспорт на окреме індивідуально визначене нерухоме майно (квартира, житлове, нежитлове приміщення тощо). У разі коли державна реєстрація права власності здійснюється на окреме індивідуально визначене нерухоме майно (квартира, житлове, нежитлове приміщення тощо), розміщене в об`єкті нерухомого майна, будівництво якого завершено та який прийнято в експлуатацію після 1 січня 2013 р., також обов`язково зазначаються у відповідній заяві відомості про реєстраційний номер документа, що відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, та подаються завірені особою, що залучала кошти фізичних та юридичних осіб, копії: документа, що підтверджує присвоєння об`єкту нерухомого майна адреси. У такому разі державний реєстратор відповідно до наданих заявником у відповідній заяві відомостей про реєстраційний номер документа, що відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, обов`язково перевіряє наявність реєстрації такого документа в Єдиному реєстрі документів, відсутність суперечностей між заявленими правами та відомостями, що містяться в цьому Реєстрі. Відомості про реєстраційний номер документа, що відповідно до вимог законодавства засвідчує прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, не зазначаються, а завірені особою, що залучала кошти фізичних та юридичних осіб, копії документів, передбачені цим пунктом, не подаються у разі, коли такою особою відповідно до пункту 77 цього Порядку подано зазначені відомості та документи для долучення їх до Державного реєстру прав. Судом встановлено, що на момент звернення з позовом до суду, вказаний багатоквартирний будинок в експлуатацію не зданий, акт приймання-передачі результатів робіт по будівництву квартири відсутній. Окрім того, зі змісту дослідженого договору підряду вбачається, що передача всіх документів, зокрема й ключів від вхідних дверей здійснюється після оформлення акту приймання-передачі результатів робіт. Таким чином, вимоги позивача щодо надання йому документів для оформлення права власності, надання ключів від вхідних дверей є передчасними, оскільки на момент подачі позову не настали підстави для реєстрації позивачем права власності. Окрім того, доводи позивача щодо незаконної зміни нумерації квартири не знайшли свого підтвердження, оскільки присвоєння поштових адрес здійснюється після здачі будинку в експлуатацію. Щодо вимог позивачем щодо стягнення з відповідача моральної шкоди суд приходить до наступного. За загальним правилом встановленим\~ст. 1167 ч.1 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Моральна шкода, згідно з\~ст. 23 ч.2 ЦК України\~полягає, разом з іншим, і у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Судова практика при цьому виходить із положення, що "відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору" (п. 5\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року N 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди"). Таким чином, позивачем не доведено доказами, що саме відповідач своїми діями заподіяв йому моральної шкоди. Враховуючи вищевикладене, а також те, що позивач не довів належними та допустими доказами обставини, яким обґрунтовував позовні вимоги, суд дійшов висновку, що в задоволенні позовних вимог слід відмовити. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed