Jurisdiction: civil
Date: 2014-03-19 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до суду з вищевказаним позовом, уточнивши позовні вимоги, просить стягнути з відповідачів в солідарному порядку 5256 грн. матеріальної шкоди, 2000 грн. моральної шкоди та судові витрати. Свої вимоги обґрунтовує тим, що їй належить на праві приватної власності квартира [ADDRESS]. В квартирі зареєстровані та проживають вона та двоє її дітей: [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO]. В цьому ж будинку, у квартирі [ADDRESS], яка знаходиться двома поверхами вище, проживає відповідачка [PERSON] 18.09.2013 року відповідачка [PERSON] затопила її квартиру, а саме: в спальній кімнаті - на стелі рижі, мокрі розводи площею 3,78м х 0,2м, на стінах мокрі, рижі розводи на шпалерах площею 2,5м х 0,5м, 2,5м х 0,8м; в прихожій кімнаті - на стелі рижі, мокрі розводи площею 1,2м х 0,2м; в кухні - на стелі рижі розводи площею 2,5м х 0,4м, 2,5м х 0,2м. Були викликані працівники ТОВ ЖЕД "Південна", які за даним фактом затоплення склали акт, причиною затоплення згідно акту стало витікання води у ванній кімнаті із крана для зтравлювання повітря із системи опалення на рушникосушарці у квартирі відповідачки. Вважає, що в заподіянні шкоди також винні КП "Теплогарант", оскільки вони не попередили мешканців будинку про заповнення системи водою, та ТОВ ЖЕД "Південна", оскільки вони повинні проводити технічний огляд систем опалення. Згідно висновку судового експерта розмір матеріальної шкоди становить 5256 грн. та 850 грн. за проведення експертизи. Крім того, їй та членам родини завдано значної моральної шкоди. З вини відповідачів вони вимушені протягом тривалого часу проживати у приміщенні з підвищеною вологістю, яке знаходиться в незадовільному стані, раніше від запланованого строку вимушені були включити індивідуальне опалення. Вказані обставини завдали їй та дітям значних незручностей, моральних страждань, хвилювань та вимагають додаткових зусиль для організації життя. Завдану моральну шкоду оцінює у сумі 2000 грн. Крім того, просить стягнути з відповідачів оплату судового збору та послуг за отримання правової допомоги. Позивачка [PERSON] в судовому засіданні уточнені позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просить їх задовольнити. Відповідачка [PERSON] проти позовних вимог заперечує та пояснила, що дійсно являється власницею квартири [ADDRESS]. 18.09.2013 року вона була відсутня вдома, а коли повернулася, вся квартира була залита водою, так як кран для зтравлювання повітря був в незадовільному стані. Вважає, що вона не є відповідальною особою за постачання та експлуатацію системи опалення, не є відповідальною особою за невиконання своєчасного та професійного контролю та нагляду за станом тепломереж, стояків, труб і кранів у будинку, не була попереджена заздалегідь по заповнення системи опалення будинку, в її квартирі вийшли з ладу і вже не були придатні частково і повністю крани для зтравлювання повітря, тому їй довелося самостійно їх купувати і замінювати. Крім того, її квартира також була залита водою і вона має право на стягнення матеріальних і моральних збитків. Просить в задоволенні позовних вимог відмовити. Представник відповідача: комунального підприємства "Теплогарант" за довіреністю Бєлов Ю.П. проти позовних вимог заперечує частково та пояснив, що квартира [ADDRESS] є приватизованою, тому відповідачка [PERSON] є власницею і системи опалення, що знаходиться у неї в квартирі. КП "Теплогарант" письмово за вих. № 547 від 09.09.2013 року повідомило ТОВ ЖЕД "Південна" про заповнення внутрішньобудинкової системи централізованого опалення, яке було надіслано поштою. Дату заповнення водою не було вказано, так як заповнення водою системи проводиться не в один день. ТОВ ЖЕД "Південна" повинно було бути готовим до заповнення системи водою. Будучи впевненим, що ТОВ ЖЕД "Південна" отримало вищевказане повідомлення, КП "Теплогарант" 18.09.2013 року почало заповнювати систему водою. Внаслідок того, що в квартирі [PERSON] був незакритий кран для зтравлювання повітря, стався витік води та затоплення квартири [PERSON] КП "Теплогарант" вдруге 23.09.2013 року повідомило ТОВ ЖЕД "Південна" про заповнення системи водою, вказавши дату 25.09.2013 року. Вважає, що матеріальна та моральна шкода заподіяна [PERSON] з вини [PERSON] Представник відповідача: товариства з обмеженою відповідальністю житлово-експлуатаційна дільниця "Південна" за довіреністю Мозгова Н.М. проти позовних вимог заперечує частково та пояснила, що вона працює майстром ТОВ ЖЕД "Південна". Дійсно 18.09.2013 року сталося затоплення квартири [ADDRESS], про що комісією був складений акт. Причиною затоплення стало витікання води з крану для зтравлювання повітря в квартирі відповідачки [PERSON] Працівниками підприємства були застосовані всі заходи щодо ліквідації аварії. Вважає, що матеріальна та моральна шкода заподіяна [PERSON] з вини відповідачки [PERSON], оскільки саме на власників квартир покладений обов'язок щодо контролю за технічним обладнанням, яке знаходиться в квартирі. Суд, вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. В судовому засіданні встановлено, що позивачка є власником та проживає в [INFO], разом з нею проживають: донька, [PERSON], [INFO] та син, [PERSON], [INFO] (а.с. 4-6, 88-90). Вищевказана квартира знаходиться на третьому поверсі 5-поверхового будинку та складається з 2 житлових кімнат, площею 16,3 кв.м., 11,5 кв.м., кухні площею 6,7 кв. м., ванної кімнати, площею 2,7 кв.м., туалету, площею 1,4 кв.м., передньої, площею 10 кв.м., вбудованої шафи, площею 0,5 кв.м., балкону, площею 2,32 кв.м. Сторонами не заперечувався той факт, що квартира [ADDRESS] знаходиться на 5 поверсі, тобто двома поверхами вище, над квартирою позивачки і що власницею зазначеної квартири є відповідачка [PERSON] Судом встановлено, що квартиру позивачки було залито з квартири [ADDRESS]. Згідно акту від 19.09.2013 року внаслідок залиття квартири [ADDRESS] було пошкоджено: в спальній кімнаті - на стелі рижі, мокрі розводи площею 3,78м х 0,2м, на стінах мокрі, рижі розводи на шпалерах площею 2,5м х 0,5м, 2,5м х 0,8м; в прихожій кімнаті - на стелі рижі, мокрі розводи площею 1,2м х 0,2м; в кухні - на стелі рижі розводи площею 2,5м х 0,4м, 2,5м х 0,2м. Причиною затоплення стало витікання води у ванній кімнаті із крана для зтравлювання повітря із системи опалювання на рушникосушарці в кв. [ADDRESS] (а.с. 7). Ст. 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно з ч. ч. 4, 5 ст. 319, 322 ЦК України власність зобов'язує. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобовязаннях передбачає презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законодавством принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідачів покладено обов'язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Проте, відповідачкою [PERSON] не надано жодного доказу, в розумінні ст. 60 ЦПК України, які б спростовували її вину у заподіянні шкоди позивачці. Самі по собі пояснення відповідачки про те, що вона не є відповідальною особою за постачання та експлуатацію системи опалення, не є відповідальною особою за невиконання своєчасного та професійного контролю та нагляду за станом тепломереж, стояків, труб і кранів у будинку, не була попереджена заздалегідь по заповнення системи опалення будинку, не заслуговують на увагу суду, оскільки вони спростовуються поясненнями представників відповідачів та матеріалами справи в їх сукупності. Так, представник ТОВ ЖЕД "Південна" пояснила, що відповідно до Закону України "Про житлово-комунальні послуги" підприємство проводить технічне обслуговування внутрішньо будинкових систем тепловодопостачання, водовідведення і зливової каналізації, проводить поточний ремонт конструктивних елементів, інженерних систем і технічних пристроїв будинків та елементів зовнішнього благоустрою, розташованих на прибудинковій території. За всі прилади та обладнання, яке знаходиться в квартирі, відповідають власники. ЖЕД може провести лише ремонт за заявками власників. Згідно підпункту 2 п. 3.2. Договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, укладеного між ТОВ ЖЕД "Південна" та відповідачкою, споживач зобов'язаний своєчасно інформувати виконавця про виявлення несправності в інженерних мережах, конструктивних елементах квартири. Підпунктом 8 п. 3.2 вказаного договору передбачено, що споживач також зобов'язаний своєчасно проводити підготовку квартири та технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період (а.с. 112,113). Суд вважає, що відповідачка [PERSON], знаючи, що в неї в квартирі знаходиться кран для зтравлювання повітря в незадовільному стані, повинна була повідомити ТОВ ЖЕД "Південна" про це, а також, враховуючи, що наближається опалювальний сезон, звернутися до КП "Теплогарант" та ТОВ ЖЕД "Південна" з проханням попередити її про заповнення системи централізованого опалення водою, але вона цього своєчасно не зробила. З книг реєстрації вхідної кореспонденції та заяв за 2012-2013 роки, оглянутих в судовому засіданні, вбачається, що [PERSON] на протязі 2012-2013 років до ТОВ ЖЕД "Південна" з заявками про несправність та заміну кранів для зтравлювання повітря не зверталася. Згідно актів від 16.04.2013 року та 16.10.2013 року ТОВ ЖЕД "Південна" провело загальний огляд житлового будинку [ADDRESS] та прийшло до висновку про готовність до подальшої експлуатації будинку в весняно-літній період та осінньо-зимовий період (а.с. 130,131). Суд вважає, що залиття квартири позивача сталось саме внаслідок неналежного контролю відповідачки, як власниці квартири, за станом крану Маєвського, а тому з неї підлягають стягненню збитки відповідно до положень ст. 1166 ЦК України. Визначаючи розмір матеріальних збитків, який підлягає стягненню з відповідача, суд виходить з наступного. Згідно ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи № 1 від 24.01.2014 року, розмір матеріального збитку внаслідок залиття квартири [ADDRESS] становить 5256 грн. (а.с. 67-83). Вказаний висновок суд вважає обґрунтованим, експертиза була проведена повно і об'єктивно на підставі чинних на момент виконання нормативних актів, з врахуванням цін на момент проведення експертизи. Крім того, з доданих до матеріалів справи документів вбачається, що зазначений висновок виконано експертом [PERSON], який має вищу технічну освіту, кваліфікацію судового експерта по спеціальності 10.10 "Визначення оціночної вартості будівельних об'єктів та споруд", стаж експертної роботи з 1996 року, свідоцтво [NUMBER] видане рішенням Центральної експертно-кваліфікаційної комісії від 23.12.2008 року та дійсне до 26.04.2016 року. Відповідно до 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показаннями свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертизи. Відповідно до ч. 4 ст. 60 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Крім того, в судовому засіданні відповідачка [PERSON] від проведення судової технічної та судової товарознавчої експертизи відмовилися. Враховуючи викладене, суд вважає, що висновок судової будівельно-технічної експертизи № 1 від 24.01.2014 року заслуговує на увагу, він не спростований іншими доказами по справі, а тому його можна покласти в основу рішення при визначенні розміру матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири [ADDRESS]. За проведення та виготовлення зазначеного висновку експертизи позивачкою було сплачено 850 грн., що підтверджується відповідною квитанцією (а.с. 87). Таким чином, суд вважає, що відповідачка внаслідок неналежного контролю за станом технічного обладнання в належній їй на праві власності квартирі допустила залиття квартири позивачки, чим заподіяла останньому майнової шкоди, а тому повинна нести відповідальність, та в зв'язку з цим з відповідачки на користь позивачки необхідно стягнути суму завданих матеріальних збитків в розмірі 6 564 грн. 80 коп., з яких: 5 256 грн. - розмір матеріального збитку внаслідок залиття та 850 грн. сплачених позивачкою за висновок експерта. Відповідно до ч.1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. З урахуванням обставин справи, суд приходить до висновку, що внаслідок залиття квартири позивачка та її сім'я зазнали психологічного дискомфорту і моральних хвилювань, а тому позовні вимоги щодо стягнення моральної шкоди підлягають частковому задоволенню і з відповідачки необхідно стягнути на користь позивачки розмір відшкодування моральної шкоди у сумі 500 грн., що, на думку суду, відповідає засадам розумності, виваженості і справедливості. Відповідно до ст. 84 ЦПК України витрати, пов'язані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони, крім випадків надання безоплатної правової допомоги. Таким чином з відповідачки на користь позивачки слід стягнути 130 грн. витрат, пов'язаних з оплатою правової допомоги (а.с. 86). Крім того, відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Таким чином з відповідачки слід стягнути на користь позивачки 458 грн. 80 коп. судового збору, сплачених нею при подачі позовної заяви.

Outcome: partial