Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-11 00:00:00

Ізюмська місцева прокуратура Харківської області звернулася до суду з вищезазначеним позовом, посилаючись на такі обставини. 16.12.2019 близько 11 год 00 хв [PERSON] на Червонооскільському водосховищі поблизу с. Колісниківка Куп`янського району Харківської області з дерев`яного човна ловив рибу забороненим знаряддям лову, а саме сітками лісковими та спіймав 45 окунів, 6 щук, 514 плітки загальною вагою 44,4 кг, а також 10 карасів золотих загальною вагою 4 кг, які занесені до Червоної книги України, чим порушив п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства України, ст.ст. 7, 19 Закону України «Про Червону книгу», та спричинив шкоду у загальному розмірі 49 759, 00 грн. Постановами Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 31.01.2020 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 85 та ст.90 КУпАП. Оскільки допущені відповідачем порушення вимог природоохоронного законодавства призвели до зменшення водних живих ресурсів України, завдану державі шкоду прокурор просить стягнути з відповідача на користь державного бюджету за місцем завдання шкоди - Глушківської сільської ради Куп`янського району Харківської області. Крім того, просить стягнути з відповідача понесені судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2102,00 грн. Ухвалою суду від 13.10.2020 провадження у справі відкрито та справу призначено до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження. 27.10.2020 представником Управлінням Державного агентства рибного господарства у Харківській області подано заяву, у якій він просив справу розглянути у його відсутність, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Глушківською сільською радою Куп`янського району Харківської області за вих. № 249 від 30.10.2020 на адресу суду факсимільним зв`язком направлено заяву про розгляд справи у відсутність представника сільради, позовні вимоги підтримує та наполягає на їх задоволенні. Прокурор Куп`янського відділу Ізюмської місцевої прокуратури Харківської області Мельник І.П. позовні вимоги підтримала у повному обсязі. 12.11.2020 від відповідача [PERSON] до суду надійшла заява про визнання позовних вимог. Наслідки визнання позову йому відомі та зрозумілі. Відповідно до ч.1 ст. 206 ЦПК України відповідач має право визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, що відповідає положенням ч. 4 ст. 206 ЦПК України. Суд, дослідивши докази, встановив фактичні обставини та відповідні правовідносини, які виникли у справі. Статтею 131-1 Конституції України на прокуратуру покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Статтею 3 ЦПК України встановлено, що у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах. Відповідно до ч.3 ст.23 ЗУ "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Відповідно до Положення про органи рибоохорони Державного агентства рибного господарства України, затвердженого 19.01.2012 Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України за № 26, Управління Державного агентства рибного господарства України має право самостійно та через органи прокуратури подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Однак, уповноваженими органами державної влади до цього часу не вжито заходів щодо стягнення та відшкодування завданих [PERSON] збитків, що у свою чергу ослаблює економічні основи держави. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу та є підставою для звернення прокурора до суду з цим позовом, що відповідає правовому висновку Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18. Постановою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 31.01.2020, яка набрала законної сили 11.02.2020, [PERSON] , [INFO] , р.н.о.к.п.п. - [NUMBER] , визнано винним у тому, що він 16.12.2019 на Червонооскільському водосховищі поблизу с.Колісниківка Куп`янського району Харківської області ловив рибу забороненим знаряддям лову, а саме сіткою лісковою, та виловив 45 окунів загальною вагою 3,2 кг, 6 щук загальною вагою 4,7кг, 514 пліток загальною вагою 36,5кг, чим порушив п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства України, та на нього на підставі ч.4 ст. 85 КУпАП накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340грн. з конфіскацією знарядь лову (а.с. 20-21). За положеннями статті 40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Оскільки шкода у даному випадку заподіяна державі питання про її відшкодування підлягає вирішенню в порядку цивільного судочинства. Згідно зі ст. 76, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Статтею 63 Закону України «Про тваринний світ» визначено, що громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством. Згідно з ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської діяльності та іншої діяльності, підлягає за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Відповідно до п.6.2 Правил любительського і спортивного рибальства шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209. Згідно з розрахунком матеріальної шкоди до протоколу від 16.12.2019, складеним головним державним інспектором Рєпкою Р.Л. , шкода заподіяна державі незаконним виловом вищевказаних водних біоресурсів складає 46 495, 00 грн. Розмір шкоди визначено відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів риб та інших об'єктів водного промислу» і є належним доказом на підтвердження розміру заподіяної шкоди у розмірі 46 495, 00 грн (а.с. 18). Крім того, постановою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 31.01.2020, яка набрала законної сили 11.01.2020, [PERSON] визнано винним у тому, що він 16.12.2019 на Червонооскільському водосховищі поблизу с.Колісниківка Куп`янського району Харківської області ловив рибу забороненим знаряддям лову, а саме сіткою лісковою, та виловив 10 карасів золотих загальною вагою 4 кг, які занесені до Червоної книги України, чим порушив п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства України, ст.ст. 7, 19 Закону України «Про Червону книгу» та на нього на підставі ч.1 ст. 90 КУпАП накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340грн. з конфіскацією знаряддя лову (а.с. 29-30). Переліком видів тварин, що заносяться до Червоної книги України (тваринний світ), затвердженого Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України 17.06.2009 № 313, карася золотого віднесено до рідкісних і таких, що перебувають під загрозою зникнення, видів тварин. Статтею 20 Закону України «Про Червону книгу» визначено, що відповідальність за порушення законодавства у сфері охорони, використання та відтворення рідкісних і таких, що перебувають під загрозою зникнення, видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, несуть особи, винні у незаконному, в тому числі з порушенням вимог виданих дозволів, використанні об`єктів Червоної книги України або їх знищенні. Шкода, завдана незаконним добуванням, знищенням або пошкодженням видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, погіршенням середовища їх перебування (зростання), відшкодовується відповідно до закону. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, а також за знищення чи погіршення середовища їх перебування (зростання) та методика її розрахунку встановлюються Кабінетом Міністрів України. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, визначено постановою Кабінету Міністрів України № 1030 від 07.11.2012, відповідно до якого розмір компенсації за незаконне добування карася золотого складає 330 грн. Згідно розрахунку, складеного головним державним інспектором Харківського рибоохоронного патруля Морозом В.В., згідно з вищезазначеною постановою Кабінету Міністрів України № 1030 від 07.11.2012, сума заподіяної [PERSON] шкоди за незаконний вилов 16.12.2019 десяти карасів золотих складає 3300грн. (а.с.27). Відповідно до ст.10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» вищезазначеного Закону посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками. Статтею 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено, що грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього середовища, які створюються за місцем заподіяння шкоди. Крім того, відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 69 Бюджетного Кодексу України грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища підлягають зарахуванню до спецфондів Державного, обласних та місцевих бюджетів за місцем скоєння правопорушення. Оскільки місцем вчинення правопорушення є с.Кругляківка, що належить до територіальної громади Глушківської сільської ради Куп`янського району Харківської області, шкода підлягає стягненню в дохід державного бюджету цієї сільської ради. Згідно з ч.1 ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Частина 1 статті 1166 ЦК України регламентує, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що шкоду завдано саме внаслідок неправомірних дій відповідача [PERSON] , факт заподіяння шкоди та сума шкоди повністю доводиться наданими доказами, а тому позов є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Судовим розглядом встановлено, що відповідач [PERSON] є особою з інвалідністю 2 групи внаслідок загального захворювання, що підтверджується довідкою МСЕК серії 12 ААБ № 286772 від 07.10.2020. За положеннями п.9 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» особи з інвалідністю 2 групи звільнені від сплати судового збору, у зв`язку з чим на підставі частини 6 статті 141 ЦПК України понесені Харківською обласною прокуратурою судові витрати по сплаті судового збору за платіжним дорученням № 2210 від 17.09.2020 у розмірі 2102, 00 грн належить компенсувати за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Outcome: approved