Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-07 00:00:00

[PERSON] , яка діє в інтересах [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] про стягнення майнової шкоди внаслідок залиття квартири. Позовні вимоги мотивує тим, що відповідачі є власниками квартири [ADDRESS] . Квартира відповідачів знаходиться над помешканням позивача. З грудня 2018 року почалося систематичне залиття квартири позивача. [PERSON] , будучи уповноваженою власником, намагалась в добровільному порядку домовитись з відповідачем, а саме [PERSON] про відшкодування заподіяної шкоди. Спочатку відповідач пообіцяв у досудовому порядку вирішити питання, однак своїх обіцянок не виконав. У січні 2019 року вона звернулась до директора ЛКП "Навколо базару" з заявою про залиття квартири [ADDRESS] сусідом зверху. У лютому 2019 року комісія з працівників ЛКП "Навколо базару" обстежили квартиру [INFO] , було складено акт про залиття. В результаті обстеження було виявлено залиття стелі та стін кухні, площа 12 кв.м., стелі та стін коридору, площа залиття 2 кв.м., пошкоджено електропроводку, залито котел. Факт залиття підтвердили сусіди квартир № [NUMBER] та № [NUMBER] даного будинку. У лютому 2019 року змушена була викликати працівників ЛКП "Аварійна служба Франківського району", оскільки квартира [ADDRESS] знову потерпіла від залиття. При виїзді аварійної служби було виявлено залиття квартири мешканцями квартири, яка розташована поверхом вище. Для встановлення дійсної вартості ремонтних робіт звернулась до Львівського НДІСЕ МЮУ. Згідно висновку експерта №1823 від 29.08.2019 року вартість ремонту будівельних робіт для приведення квартири [ADDRESS] у попередній стан після неодноразових залиттів сусідом зверху, станом на час проведення дослідження становить 16480 грн. Згодом, причиною залиття квартири виявилось незадовільний та несправний стан сан. технічних приладів в квартирі [ADDRESS] , співвласниками якої є [PERSON] та [PERSON] . Просить позов задоволити, стягнути з відповідачів на користь [PERSON] майнову шкоду в розмірі 16 480,00 грн., 4710,00 грн. витрат на проведення будівельно-технічної експертизи, витрати на банківські послуги у розмірі 47,00 грн., сплата судового збору в розмірі 840,80 грн. В судове засідання [PERSON] , яка діє в інтересах [PERSON] не з`явилась, однак подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, щодо винесення заочного рішення не заперечувала. Відповідачі у судове засідання не з`явилися, про причини своєї неявки суд не повідомили, хоча належним чином були повідомлені про день, час та місце слухання справи, а тому на підставі ст.ст.223, 280 ЦПК України, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів(постановляє заочне рішення), проти чого не заперечила позивач. Дослідивши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, обєктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення, з таких підстав. Відповідно дост. 4 ЦПК України, до суду може звернутись кожна особа за захистом своїх порушених прав, а також інтересах інших осіб у випадках встановлених законом. За вимогами ст. ст.12,81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Судом встановлено, що власниками квартири [ADDRESS] є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується довідкою з місця проживання про склад сім`ї та прописки №2855 від 29.10.2019 року, виданої ЛКП "Навколо базару". Відповідно до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №24710603 від 08.12.2009 року, власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] . Заявами від 23.01.2019 року, 07.02.2019 року [PERSON] було повідомлено директора ЛКП "Навколо базару" про залиття квартири [ADDRESS] сусідами зверху. Відповідно до актів про залиття від 24.01.2019 року, 07.02.2019 року, 04.11.2019 року встановлено, що в результаті обстеження квартири [ADDRESS] виявлено залиття стелі та стін кухні, стелі та стіни коридору, пошкоджено електропроводку, залито котел. Причина залиття не встановлена. Відповідно до висновку експерта №1823 від 29.08.2019 року вартість ремонту будівельних робіт для приведення квартири [ADDRESS] у попередній стан після неодноразових залиттів сусідом зверху, станом на час проведення дослідження становить 16480 грн. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. У відповідності до ч.1 ст.4 цього кодексу, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до статті 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном, на зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Згідно з ч.3 ст.156 Житлового кодексу України, власник квартири та члени його сім`ї повинні дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Відповідно до статті 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними діями, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Верховний суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду під час розгляду цивільної справи № 331/4392/16-ц в постанові від 04.04.2018р. сформулював правовий висновок про те, що відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди. Згідно із роз`ясненнями, наданими у постанові Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Враховуючи викладені положення діючого законодавства саме на власника покладається обов`язок відшкодування шкоди, заподіяної у зв`язку із використанням належного йому майна. З огляду на наведене, оскільки об`єктивними доказами, зібраними при розгляді судом даної справи встановлено, що залиття квартири [PERSON] , від імені якого діє [PERSON] відбулося внаслідок вини відповідачів, то шкода, заподіяна залиттям квартири, підлягає стягненню з відповідачів, як власників квартири. Згідно ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеного цим Кодексом. З урахуванням вищевказаного, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності та співставленні, а також виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає позовні вимоги повністю доведеними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Вирішуючи питання про стягнення судових витрат, відповідно до ст.141 ЦПК України, суд вирішує, що такі підлягають стягненню на користь [PERSON] , як вартість проведеного висновку судової будівельно-технічної експертизи у розмірі 4710,00 гривень, яка була оплачена [PERSON] , згідно з квитанцією, що міститься у матеріалах даної справи. Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 3 ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. П.3 вказує на те, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, пов`язані із проведенням експертизи. Згідно із ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Вирішуючи питання стягнення судового збору, суд приходить до висновку, що відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідачів в користь [PERSON] підлягають стягненню понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору, а також витрати на банківські послуги.

Outcome: approved