Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-09 00:00:00

У жовтні 2016 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив стягнути з відповідача матеріальну шкоду в розмірі 10 000 грн., зобов'язати відповідача скласти новий акт залиття квартири [ADDRESS], що відбулося 13.05.2015 року з дотриманням вимог [PERSON] у інформаційному запиті від 20.05.2016 року; зобов'язати відповідача провести ремонт на технічному поверсі та на даху будинку 9 В по вул. Трутенка м. Києва, що над квартирою № 61 і усунути причини залиття даної квартири та стягнути з відповідача судові витрати, пов'язані з юридичними послугами у розмірі 2 000 грн., сплачений судовий збір у розмірі 551, 21 грн. Позивач неодноразово уточнював позовні вимоги, за останніми уточненнями позивач просить зобов'язати відповідача скласти акт затоплення квартири [ADDRESS], провести ремонт даху будинку [ADDRESS], що розташований на квартирою № 61 та ремонт на технічному поверсі даного будинку також над квартирою №61; стягнути з відповідача матеріальну шкоду у розмірі 4 210,80 грн. відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи за № 16013/16-43 від 12.01.2017 року на його користь; стягнути з відповідача грошові кошти в розмірі 4 404 гривні оплату за проведення судово будівельно-технічної експертизи; стягнути з відповідача грошові кошти за надання правової допомоги у сумі 2 000 грн.; стягнути з відповідача сплачений судовий збір у розмірі 551,20 грн. та моральну шкоду в розмірі 6 000 грн. Свої вимоги мотивував тим, що з вини відповідача сталося залиття належної позивачу квартири, в добровільному порядку відшкодувати шкоду відповідач відмовляється. В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги, просив позов задовольнити, проти заочного рішення не заперечував. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. За згодою представника позивача суд ухвалює заочне рішення в порядку ст. 224 ЦПК України. Вислухавши пояснення представника позивача, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Позивач, [PERSON] є власником кватири [ADDRESS], що підтверджується ордером № 05619 виданий на підставі розпорядження голови районної державної адміністрації від 11.10.2013 року № 609. (а.с 7). Згідно акту від 05.08.2016р. складеного комісією ЖЕД-318 при обстеженні квартири [ADDRESS] було виявлено затікання у квартирі через технічний поверх - лопнув згон у трубі ГПВ d=25 на різьбі. Згідно акту від 02.07.2015 р. складеного комісією ЖЕК ТОВ фірми «Квартет ЛТД», що 13 травня 2015 року в будинку [ADDRESS] трапилось залиття квартири № 61 з технічного поверху. В результаті чого залито коридор, ванна, санвузол. Причин залиття: пошкодження прокольного зварювального шву мережі гарячого водопостачання, яка розташована на технічному поверсі над квартирою №61 вищевказаного житлового будинку. Висновок і рекомендації комісії: житловий будинок по [ADDRESS], був ведений в експлуатацію в грудні 2013 року, гарантійний термін експлуатації не вичерпано , тому відшкодування збитків за рахунок будівельної компанії. 12.12.2013 р. між ТОВ «Кваритет» ЛТД та [PERSON] був укладений Договір № 61/9в про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Відповідно до пункту 4 Договору відповідач зобов'язаний забезпечувати своєчасне надання послуг належної якості згідно із законодавством; здійснювати перерахунок плати за зниження кількісних і якісних показників послуг. Якість надання послуг визначається відповідно до затвердженої органами місцевої влади структури тарифу, періодичності та строків надання послуг; подавати споживачеві в установленому законодавством порядку необхідну інформацію про перелік послуг, структуру тарифу, загальну суму місячного платежу, норми споживання, режим надання послуг, їх споживчі властивості та інші, окрім інформації, зазначеної у ЗУ «Про інформацію», утримувати внутрішньо будинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт, вживати своєчасних заходів до запобігання аварійним ситуаціям та їх ліквідації, усунення порушень щодо надання послуг в установлені законодавством строки; розглядати у визначений законодавством строк претензії та скарги споживача і проводити відповідний перерахунок розміру плати за послуги в разі їх ненадання, надання не в повному обсязі, зниження кількісних і якісних показників; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання житлового будинку; своєчасно проводити підготовку житлового будинку та його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовій період. Як передбачено п.7, ч.2, ст.21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та аналогічним змістом п.п.3, п.13 договору виконавець зобов'язаний утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньо будинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. За правилами п.2, ч.2, ст.21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та аналогічним змістом п.п.9, п.13 договору виконавець зобов'язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27. 03. 1992 № 6 "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" шкода заподіяна особі майну громадянина або заподіяну майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Згідно ч. 1 ст. 177 ЖК України, громадяни зобов'язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об'єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і при домової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під'їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітинах та в інших місцях загального користування. Відповідно до п. 7 "Правил користування приміщеннями житлових будинків і при будинковими територіями", затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08. 10.1992 року № 572, власник та наймач (орендар) квартири зобов'язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. Відповідно до статті 10 Цивільного процесуального кодексу України з метою всебічного і повного з'ясування обставин справи та забезпечення здійснення прав сторін суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи. На виконання зазначеного припису процесуального закону за клопотанням представника позивача була призначена та проведена судова будівельно-технічна експертиза. Відповідно до висновку експерта за результатами проведення судової будівельно- технічної експертизи від 12.01. 2017 року за № 16013/16-43 встановити технічну причину залиття квартири [ADDRESS], яке сталося 13.05.2016 року, за даними візуально - інструментального обстеження не вбачається можливим, у зв'язку з незабезпеченням доступу до мережі водопостачання технічного поверху вказаного будинку. Згідно документальних даних, а саме акту залиття від 02.07.2016 року причиною залиття, яке сталося 13.05.2016 року, є : пошкодження поздовжнього зварювального шву мережі гарячого водопостачання, яка розташована на технічному поверсі на квартирою №61 вищезазначеного житлового будинку. Вартість ремонтно- відновлювальних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди) для усунення наслідків залиття квартири [ADDRESS], згідно даних візуально-інструментального обстеження, станом на час проведення дослідження, становить 4 240 грн. 80 коп. Згідно приписам статті 66 Цивільного процесуального кодексу України висновок експерта - докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті цих висновків та обґрунтовані відповіді на питання, задані судом. З урахуванням наведеного, суд приймає в якості належного та допустимого доказу по цій справі висновок судового експерта [PERSON] № 16013/16-43 від 12.01.2017 року. З огляду принципу диспозитивності, встановлений ст. 11 ЦПК України, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, і не може з власної ініціативи здійснювати пошук та збирати докази. У той же час особи, які беруть участь у справі позовного провадження, для підтвердження своїх вимог або заперечень зобов'язані подати усі наявні у них докази або повідомити про них суд, відповідно до ч.3 ст. 10, ч.2 ст. 27, статей 60, 131 ЦПК України. Згідно ч.1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього Кодексу. Згідно ч.4 ст.60 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд вважає, що позовні вимоги в частині стягнення майнової шкоди з відповідача у розмірі 4 240 гривні 80 копійок є переконливо доведеною перед судом та такою, що підлягає стягненню. Вартість робіт зі складення висновку експертного дослідження №16013/16-43 від 12.01.2017 року становить 4 404 грн. та сплачена згідно квитанції від 17 листопада 2016 року, у зв'язку із чим вказана сума також підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 79 ЦПК України, до витрат, пов'язаних і розглядом справи, належать зокрема витрати на правову допомогу. Для відновлення свого порушення права позивачем понесені витрати на правову допомогу у розмірі 2 000 гривень, що підтверджується квитанцією від 17 серпня 2016 року. Що стосується позовних вимог щодо стягнення моральної шкоди суд зазначає наступне. Відповідно до вимог ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди завданої внаслідок порушення її прав. Відповідно до п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про відшкодування моральної (немайнової шкоди) від 31.03.1995 року № 4 із наступними змінами" під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями чи бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема у порушенні права власності та інших цивільних прав, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими та при настанні інших негативних явищ. Суд, зазначає про те, що позивачем не доведено розмір спричиненому йому моральної шкоди саме в сумі 6 000 грн., тому суд вважає, що вимоги позивача в частині не підлягаю задоволенню На основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які посилались сторони, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв'язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову частково. З відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 551 грн. 20 коп. На підставі викладеного та

Outcome: partial