Jurisdiction: civil
Date: 2015-09-14 00:00:00

[PERSON] (позивач) звернулась до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «Одеський консервний завод дитячого харчування» (відповідач 1), Державної служби інтелектуальної власності (відповідач 2), третя особа: Спільне Підприємство «Вітмарк - Україна» в формі ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ про визнання свідоцтва № 169319 на знак для товарів та послуг повністю недійсним. Також, просила зобов'язати Державну службу інтелектуальної власності України внести зміни до Державного реєстру свідоцтв України на знаки для товарів і послуг стосовно свідоцтва України № 169319 від 25.04.2013 року та здійснити публікацію про це в офіційному бюлетені «Промислова власність». В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачка зазначає, що споживач купуючи продукт ТМ «НАШ СІК» був впевнений, що купує СІК, з відповідною назвою «НАШ СІК» великими літерами на упаковці. Однак вважає, що по відношенню до неї, як споживача було здійснене порушення передбачене Законом України «Про захист прав споживачів», а саме те, що СІК виявився НЕКТАРОМ, тому дана покупка відбулась шляхом введення в оману. Інформація, що міститься на упаковці про нектар ТМ «Наш сік», виробника Спільне Підприємство «Вітмарк України», який використовує торгову марку НАШ СІК ВІД ОДЕСЬКОГО ЗАВОДУ ДИТЯЧОГО ХАРЧУВАННЯ є непомітною для споживача, тому як зазначається маленькими літерами на товарі. Таким чином, за твердженням позивачки, не маючи спеціальних знань, назва торгової марки «Наш сік» виробника нектарів Публічного Акціонерного Товариства «ОДЕСЬКИЙ КОНСЕРВНИЙ ЗАВОД ДИТЯЧОГО ХАРЧУВАННЯ» створює недостовірне уявлення споживачів про даний товар. В обґрунтування права на звернення до суду позивачка зазначає, що ТМ «Наш сік» є оманливою та свідоцтво України на знак для товарів та послуг № 169319 зареєстрований від 25.04.2013 року який належить відповідачу 1 не відповідає умовам надання правової охорони та порушує права інших осіб. Таким чином, на думку позивача свідоцтво України №169319 не відповідає умовам надання правової охорони визначених ч.1 ст. 5, ч. 2 ст. 6 Закон України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг», а саме, не можуть одержати правову охорону позначення, які є оманливими або такими, що можуть ввести в оману щодо товару, послуги або особи, яка виробляє товар або надає послугу. Враховуючи зазначене, позивачка просила визнати повністю недійсним свідоцтво України на знак для товарів та послуг № 169319 зареєстроване від 25.04.2013 року який належить Публічному акціонерному товариству «Одеський консервний завод дитячого харчування» з тих підстав, що: - не маючи спеціальних знань назва ТМ «Наш сік» виробника нектарів Публічного акціонерного товариства «Одеський консервний завод дитячого харчування» створює недостовірне уявлення споживачів про даний товар; - ТМ «Наш сік» є оманливою та вводить в оману споживачів відносно товару; - свідоцтво України на знак для товарів та послуг № 169319 зареєстрований від 25.04.2013 року який належить Публічному акціонерному товариству «Одеський консервний завод дитячого харчування» не відповідає умовам надання правової охорони та порушує права інших осіб. Представник позивачки в судовому засіданні позов підтримав, просив задовольнити заявлені позовні вимоги у повному обсязі. Представник відповідача 1 та третьої особи в судовому засіданні проти позову заперечував посилаючись на необґрунтованість заявлених вимог, а також на результати експертизи заявки, відповідно до висновку якої знак за оскаржуваним свідоцтвом відповідає умовам надання правової охорони. Крім того, посилаючись на вимоги ст. 60 ЦПК України, представник відповідача 1 та третьої особи вважає, що позивачкою не надано доказів в підтвердження заявлених вимог. Зокрема, в своїх письмових запереченнях проти позову відповідач 1 зазначив, що 25.04.2013 року Публічному акціонерному товариству «Одеський консервний завод дитячого харчування» було видане свідоцтво на знак для товарів і послуг №169319, згідно якому він є власником торговельної марки, що складається із слів «НАШ СІК ВІД ОДЕСЬКОГО ЗАВОДУ ДИТЯЧОГО ХАРЧУВАННЯ», яка може використовуватись для позначення товарів класу 32 згідно 9-ої редакції Міжнародної класифікації товарів і послуг для реєстрації знаків (Ніццька класифікація), зокрема для соків та нектарів. Крім того, відповідач 1 звертає увагу на те, що словесне позначення «Наш Сік™» розміщується на продукції Спільного підприємства «Вітмарк-Україна» в формі товариства з обмеженою відповідальністю (соки та нектари), що виробляється на виробничих потужностях Публічного акціонерного товариства «Одеський консервний завод дитячого харчування». Вся продукція Спільного підприємства «Вітмарк-Україна» в формі товариства з обмеженою відповідальністю промаркована відповідно до вимог ст. 39 Закону України від 23 грудня 1997 року М771/97-ВР «Про безпечність та якість харчових продуктів» (із змінами і доповненнями), ст.21 Закону України від 12 травня 1991 року N 1024-ХІІ «Про захист прав споживачів» (із змінами і доповненнями) та Технічного регламенту щодо правил маркування харчових продуктів, затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики № 487 від 28.10.2010р. На виконання вимог законодавства щодо маркування харчової продукції на лицьовій (фронтальній) стороні упаковки нектарів, вироблених СП «Вітмарк-Україна» ТОВ, в одному полі зору з словесним позначенням «Наш Сікпм» вказується категорія харчового продукту: «НЕКТАР». Про те, що даний продукт є саме нектаром також зазначається на боковій стороні упаковки. Так, на наданій Позивачем фотокопії лицьової (фронтальної) сторони упаковки мультифруктового нектару, під словесним позначеннями «Наш Сік™» та «МУЛЬТИФРУКТ» зазначається категорія продукту: «НЕКТАР», а на боковій стороні упаковки великими літерами наводиться повна назва продукту, що відповідає вимогам нормативних документів та законодавства: «МУЛЬТИФРУКТОВИЙ НЕКТАР НЕОСВІТЛЕНИЙ ПАСТЕРИЗОВАНИЙ». Позначення «Наш Сік™» на лицьовому боці упаковки є торговельною маркою, про що зазначається на упаковці, та саме як торговельна марка вона сприймається споживачами. Маркування продукції виконане у відповідності до всіх вимог діючого законодавства та таким чином, що дозволяє легко сприймати всю інформацію про продукцію, в тому числі про її споживні властивості. Споживач є повністю обізнаним щодо характеристик продукції та не може йти мова про буд-яке введення його в оману. До того ж, відповідач 1 стверджує, що позначення «Наш Сік™» не є оманливим відносно товарів 32 класу МКТП, зокрема не є оманливим щодо товарів, які класифікуються як: «Безалкогольні фруктові напої; нектар фруктовий неалкогольний», так-як Держспоживстандартом України встановлено, що такі товари як нектари, коктейлі тощо, можуть відноситися до сокових продуктів, оскільки фактично містять в своєму складі сік та/або фруктове чи овочеве пюре з додаванням цукрів та цукрових сиропів. З огляду на це, відповідач 1 вважає, що позовні вимоги [PERSON] є безпідставними, надуманими та незаконними, а тому відсутні підстави в розумінні положень ст. 6, 19 Закону України "Про охорону прав на знаки для товарів і послуг" для визнання свідоцтва на знак для товарів та послуг №169319 від 25.04.2013 року недійсним. Відповідач 2 також не визнав позов і подав суду письмові заперечення на позов. У своїх запереченнях відповідач 2 зазначив, що реєстрація знаку «НАШ СІК ВІД ОДЕСЬКОГО ЗАВОДУ ДИТЯЧОГО ХАРЧУВАННЯ» була здійснена у повній відповідності до вимог чинного законодавства України за результатами формальної та кваліфікаційної експертизи. Відповідач 2 вказав, що 17.10.2012 р. Державною службою було прийнято рішення про реєстрацію знака відносно всього переліку заявлених послуг та видано свідоцтво України № 169319 на знак «НАШ СІК ВІД ОДЕСЬКОГО ЗАВОДУ ДИТЯЧОГО ХАРЧУВАННЯ». Таким чином, підстав для відмови в реєстрації знаку «НАШ СІК ВІД ОДЕСЬКОГО ЗАВОДУ ДИТЯЧОГО ХАРЧУВАННЯ» не було. Відповідач 2 також посилався на те, що інформація, наведена на упаковці продукції відповідача 1 повністю відповідає вимогам ДСТУ 4518-2008 щодо маркування харчових продуктів, при цьому вид сокової продукції - «Мультифрукт нектар» прямо зазначений на лицьовій стороні упаковки під знаком відповідача 1 «Наш Сік » з вказівкою на те, що такий знак зареєстровано - ТМ, в зв'язку з чим докази, надані позивачем, не тільки спростовують його ж твердження про можливість введення в оману споживачів щодо товару (продукції), а навпаки підтверджують відповідність нормам закону при маркуванні відповідача 1 своєї продукції. Відповідач 2 зазначив, що оскільки інформація для споживачів була наведена на упаковці відповідача 1 у повній відповідності до вимог ЗУ «Про захист прав споживачів» та Національного стандарту України щодо маркування, то твердження позивача про введення в оману відносно товару є хибними, необгрунтованими, а тому заявлені до нього вимоги є безпідставними. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши та оцінивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відмову в позові, виходячи з наступного. Судом встановлено, що Держслужба зареєструвала знак «НАШ СІК ВІД ОДЕСЬКОГО ЗАВОДУ ДИТЯЧОГО ХАРЧУВАННЯ» (заявка № m2011 06366, дата подання заявки - 21.04.2011 року, дата реєстрації - 17.10.2012 року) і видала свідоцтво України 169319 на ім'я відповідача-1(25.04.2013року). Вказаний знак зареєстровано для товарів і послуг відносно 32 - го класу МКТП: нектар фруктовий неалкогольний; нектар овочевий неалкогольний; нектар фруктово-овочевий неалкогольний;нектар ягідний неалкогольний; нектар ягідно-фруктовий неалкогольний; овочеві соки (напої); овочево-фруктові соки (напої); соки фруктові; сокові напої; томатний сік(напій); яблучний сік; ягідно-фруктові соки. Наведене підтверджується офіційною публікацією про видачу відповідачу-1 свідоцтва (бюлетень «Промислова власність» № 8 за 2013рік), а також наданою Держслужбою випискою з Державного реєстру свідоцтв України на знаки для товарів і послуг щодо вказаного свідоцтва України. Позивачка просить визнати свідоцтво України № 169319 недійсним, посилаючись на невідповідність знака «НАШ СІК ВІД ОДЕСЬКОГО ЗАВОДУ ДИТЯЧОГО ХАРЧУВАННЯ» за свідоцтвом України № 169319, зареєстрованого від 25.04.2013 року, який належить Публічному акціонерному товариству «Одеський консервний завод дитячого харчування» умовам надання правової охорони; позначення є оманливими, або такими, що можуть ввести в оману щодо товару; назва торгової марки «Наш сік» виробника нектарів Публічного акціонерного товариства «Одеський консервний завод дитячого харчування» створює недостовірне уявлення споживачів про даний товар. Суд вважає твердження позивачки в цій частині необґрунтованими та такими, що суперечать чинному законодавству з огляду на наступне. За приписами п. 1 ст. 5 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг» правова охорона надається знаку, який не суперечить публічному порядку, принципам гуманності і моралі та на який не поширюються підстави для відмови в наданні правової охорони, встановлені цим Законом. У відповідності до п. 3 постанови Верховної Ради України «Про введення в дію Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів та послуг» від 23 грудня 1993 року відповідність знаків умовам їх реєстрації визначається згідно з законодавством, що діяло на дату подання заявки. Отже, на дату подання заявки № m2011 06366 на спірну торговельну марку (21.04.2011) чинним був Закон України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг» від 15 грудня 1993 р. з останніми змінами від 10.04.2008 р. Згідно з п. «а» ч. 1 ст. 19 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг» свідоцтво може бути визнано у судовому порядку недійсним повністю або частково у разі невідповідності зареєстрованого знака умовам надання правової охорони. Згідно зі ст. 7 ст. 18 Закону України "Про охорону прав на знаки для товарів і послуг" особа, яка бажає одержати свідоцтво, подає до Установи заявку. Як вбачається з матеріалів справи, 21.04.2011 відповідачем 1 було подано заявку № m 2011 06366 на реєстрацію знака для товарів і послуг «НАШ СІК ВІД ОДЕСЬКОГО ЗАВОДУ ДИТЯЧОГО ХАРЧУВАННЯ» відносно послуг 32-го класу Міжнародної класифікації товарів і послуг для реєстрації знаків (далі - МКТП) . Експертиза заявки № m 2011 06366 проводилася відповідно до ст. 19 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг» та Правил складання, подання та розгляду заявки на видачу свідоцтва України на знак для товарів і послуг, затверджених наказом Державного патентного відомства України №116 від 28.07.1995 та зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 02.08.1995 за № 276/812 (в редакції наказу Державного патентного відомства України № 72 від 20.08.1997) (надалі - Правила). Згідно п. 1 ст. 10 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг» експертиза заявки має статус науково-технічної експертизи, складається з формальної експертизи та кваліфікаційної експертизи (експертизи по суті). При проведенні кваліфікаційної експертизи, вказаної заявки, заявлене позначення «НАШ СІК ВІД ОДЕСЬКОГО ЗАВОДУ ДИТЯЧОГО ХАРЧУВАННЯ» перевірялося на відповідність умовам надання правової охорони, визначеним Законом, зокрема, чи не є оманливим або таким, що може ввести в оману щодо особи, яка надає послуги або виробляє товари. При цьому, використовувалась інформаційна база закладу експертизи, в тому числі матеріали раніше поданих заявок, а також довідково-пошуковий апарат та відповідні офіційні видання. За результатами кваліфікаційної експертизи було встановлено, що заявлене позначення за заявкою № m 2011 06366 відповідає умовам надання правової охорони, визначеним Законом. Оскільки, 17.10.2012 Державною службою було прийнято рішення про реєстрацію знака відносно всього переліку заявлених послуг та видано свідоцтво України № 169319 на знак «НАШ СІК ВІД ОДЕСЬКОГО ЗАВОДУ ДИТЯЧОГО ХАРЧУВАННЯ» суд приходить до висновку, що знак «НАШ СІК ВІД ОДЕСЬКОГО ЗАВОДУ ДИТЯЧОГО ХАРЧУВАННЯ» відповідає умовам надання правової охорони, встановленими статтями 5 і 6 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг» . Що стосується тверджень позивачки щодо можливості ТМ «Наш сік», яка належить відповідачу 1 вводити споживачів в оману, так-як позначення є оманливими, або такими, що можуть ввести в оману щодо товару; назва торгової марки «Наш сік» виробника нектарів Публічного акціонерного товариства «Одеський консервний завод дитячого харчування» створює недостовірне уявлення споживачів про даний товар, слід зазначити наступне. Згідно ч.2 ст. 6 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг» не можуть одержати правову охорону позначення, які є оманливими або такими, що можуть ввести в оману щодо товару, послуги або особи, яка виробляє товар або надає послугу. Відповідно до п. 4.3.1.9. Правил до позначень, що є оманливими або такими, що можуть ввести в оману щодо товару, послуги або особи, яка виробляє товар або надає послугу, відносяться позначення, які породжують у свідомості споживача асоціації, пов'язані з певною якістю, географічним походженням товарів або послуг або з певним виробником, які насправді не відповідають дійсності. Так в абз. 2 п. 4.3.1.9 Правил зазначено, що позначення може бути визнане оманливим або таким, що здатне вводити в оману, коли є очевидним, що воно в процесі використання як знака не виключає небезпеку введення в оману споживача. З матеріалів справи вбачається, що знаку для товарів і послуг «НАШ СІК ВІД ОДЕСЬКОГО ЗАВОДУ ДИТЯЧОГО ХАРЧУВАННЯ» за свідоцтвом України № 169319 надана правова охорона відносно товарів 32-го класу МКТП, а саме: нектар фруктовий неалкогольний; нектар овочевий неалкогольний; нектар фруктово-овочевий не алкогольний; нектар ягідний неалкогольний; нектар ягідно-фруктовий неалкогольний: овочеві соки (напої); овочево- фруктові соки (напої); соки фруктові; сокові напої; томатний сік (напій); яблучний сік; ягідно-фруктові соки. Позивачка посилаючись на ті обставини, що позначення є оманливими, або такими, що можуть ввести в оману щодо товару; назва торгової марки «Наш сік» виробника нектарів Публічного акціонерного товариства «Одеський консервний завод дитячого харчування» створює недостовірне уявлення споживачів про даний товар додає на підтвердження своїх вимог наступні документи: 1.Роздруківку фото зображення упаковки продукції. Зокрема, на першому зображенні міститься назва напою «МУЛЬТИФРУКТ» під торговельною маркою «Наш СІК», знизу коробки міститься напис «НЕКТАР», при цьому на зворотній стороні коробки міститься напис «МУЛЬТИФРУКТОВИЙ НЕКТАР НЕОСВІТЛЕНИЙ ПАСТЕРИЗОВАНИЙ», де на зворотній стороні зазначено склад напою: натуральне пюре бананове (15%), яблучне (10%), абрикосове (6%), натуральні соки концентровані апельсиновий (2%), ананасовий (2%), цукровий сироп, глюкозно-фруктовий сироп, регулятор кислотності - лимонна кислота, натуральний ароматизатор. 2.Копію звернення Спілки юристів Одеської області від 13.02.2014 вих. № 134/02/14 до Генерального директора Державного підприємства «Одесастандартметрологія» про надання інформації, з відповіддю на вищезазначене звернення Державного підприємства «Одеський регіональний центр стандартизації, метрології та сертифікації» (далі - ДП «Одесастандартметрологія») від 05.03.2014 № 556-26/28, в якому наведено визначення поняття «нектар», а саме: це є рідкий продукт, отриманий змішуванням соку натурального, та/або соку концентрованого, та/або пюре натурального, та/або пюре концентрованого натурального з підготовленою питною водою, і/або цукром чи сахарами, цукровим сиропом, і/або натуральним медом. Дослідивши надані позивачкою зазначені докази, суд зазначає наступне. Стаття 39 Закону України «Про безпечність та якість харчових продуктів» забороняє обіг харчових продуктів, маркування яких не відповідає вимогам законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів. Маркування харчових продуктів повинно забезпечувати споживача інформацією, яка надає йому можливість здійснити вибір харчового продукту відповідно до потреб споживача. Усі харчові продукти, що перебувають в обігу на території України, повинні маркуватися державною мовою. У разі наявності у харчовому продукті генетично модифікованих організмів (ГМО), якщо їх частка у харчовому продукті перевищує 0,9 відсотка в будь-якому інгредієнті харчового продукту, що містить, складається або вироблений з генетично модифікованих організмів, маркування харчового продукту повинно включати позначку "з ГМО". Оператор ринку за бажанням може включити до маркування позначку "без ГМО". В такому випадку відсутність ГМО у харчовому продукті має бути підтверджена відповідно до вимог законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів. Відсутність даних від постачальників про наявність в інгредієнтах ГМО є достатнім підтвердженням для нанесення такої позначки на харчовий продукт. Маркування харчового продукту виконується державною мовою. За рішенням оператора ринку поруч із текстом, викладеним державною мовою, може розміщуватися його переклад іншими мовами. У маркуванні можуть бути зазначені певні речовини та їх кількість без зазначення властивостей, які харчовий продукт має завдяки цим речовинам. При цьому оператор ринку повинен мати докази щодо вмісту цих речовин, якими, зокрема, можуть бути результати досліджень (випробувань), що належать оператору ринку, інших суб'єктів або дані постачальників інгредієнтів. Відповідно до Технічного регламенту щодо правил маркування харчових продуктів (Затверджено наказом Держспоживстандарту України 28.10.2010 N 487) маркування харчових продуктів та спосіб, яким його виконують, не повинні: а) вводити в оману споживача стосовно: - характеристик харчового продукту, зокрема його природи, ідентичності, властивостей, стану, складу, кількості, часових характеристик придатності (зберігання), походження, способу виробництва чи одержання; - необґрунтованого зазначення інформації про властивості харчового продукту, яких у нього немає; - повідомлення щодо особливих властивостей харчового продукту, хоча всі подібні продукти мають такі самі властивості; б) містити інформацію щодо наявності у харчовому продукті (крім природних мінеральних вод та харчових продуктів, призначених для спеціального дієтичного споживання, функціональних харчових продуктів, дієтичних добавок) властивостей, які сприяють профілактиці, загоюванню та лікуванню будь-якого захворювання або посилатися на такі властивості. Зазначені обмеження поширюються також на рекламу харчових продуктів, оформлення харчових продуктів, зокрема на їх форму, зовнішній вигляд або упаковку, використаний пакувальний матеріал та місце їх розміщення для продажу. В свою чергу, роздруківка із зображенням фото упаковки свідчать про те, що виробником нанесено на упаковку відомості різного характеру щодо продукції: складу, виробника, дати виробництва, адреси виробництва та інше. Згідно із ДСТУ 4518-2008 «Національний стандарт України. Продукти харчові, Маркування для споживачів. Загальні правила», який встановлює загальні правила та поняття щодо необхідної інформації про харчові продукти, яку треба наносити на споживчу тару. В п.4.3 ДСТУ 4518-2008 зазначено, що інформацію для споживача необхідно подавати безпосередньо на споживчій тарі, етикетці, контретикетці, кольєретці, ярлику, пробці, листку-вкладиші разом із харчовим продуктом у вигляді тексту, умовних познак, а також штрихового кодування та рисунків з урахуванням способу нанесення інформації, прийнятного для певного виду продуктів. Відповідно до п. 4.4. ДСТУ 4518-2008, текст на споживчій тарі, етикетці, контретикетці, кольєретці, ярлику, пробці, листку-вкладиші обов'язково повинен бути нанесений державною мовою згідно з чинним законодавством України, а додатково, відповідно до договору/контракту, продубльований іншою мовою. Текст, написи та мова повинні відповідати нормам української лексики або іншої мови, якою подано інформацію про харчовий продукт. До того ж п. 4.5.1.4. ДСТУ 4518-2008 дозволено використовувати фантазійні власні назви, зображення, створені розробником, і які ніяким чином не пов'язані зі складом продукту, і не суперечать принципам гуманності та моралі, а також дозволено зазначати найменування за місцем виготовлення або за назвою виробника продукту за умови, якщо вони не суперечать вимогам цього розділу. Статтею 21 Закону України "Про захист прав споживачів" визначено, що інформація про продукцію повинна містити: - назву товару, найменування або відтворення знака для товарів і послуг, за якими вони реалізуються; - дані про основні властивості продукції, а щодо продуктів харчування - про склад (включаючи перелік використаної у процесі їх виготовлення сировини, в тому числі харчових добавок), номінальну кількість (масу, об'єм тощо), харчову та енергетичну цінність, умови використання та застереження щодо вживання їх окремими категоріями споживачів, а також іншу інформацію, що поширюється на конкретний продукт. Згідно із загальнодоступного джерела- Вікіпедія (www.wikipedia.org): Сокова продукція - це не лише сік. До сокової продукції відносяться нектари, морси та соковмісні напої. Всі ці продукти різняться складом і смаковими якостями. Нектар - напій, що виготовлений з концентрованого соку (пюре), спеціально підготовленої води і натуральних ароматичних речовин (аромату плодів). Згідно з державним стандартом ДСТУ 2074-92 «Продукти переробки овочів і фруктів. Терміни та визначення» фруктові та овочеві соки є різновидом консервів, які виготовляються з фруктів та/або овочів одного або декількох видів, шляхом виділення з них фізико- механічним способом рідкої фракції, освітлені або неосвітлені, з доданням цукру або без нього. З 01.08.2007 року, на території України діє остаточна редакція основного національного стандарту сокового виробництва ДСТУ 4283 «Консерви. Соки та сокові продукти», яка складається з 2-х частин (Частина 1. Терміни та визначення понять та Частина 2. Номенклатура та вимоги), в зв'язку з чим було скасовано чинність ДСТУ 2074-92 в частині термінів, які визначають консервовані підсолоджені фруктові соки, консервовані підсолоджені фруктові соки з м'якоттю. Тобто фактично був скасований термін «сік з цукром», при цьому, стандарт допускає, що сокові продукти, до складу яких входять цукри та цукрові сиропи, та залежно від виду та вмісту фруктової частини можуть називатися «сік з м'якоттю», «нектар», «коктейль», «морс», «напій соковий». Отже, Держспоживстандартом України встановлено, що такі товари як нектари, коктейлі тощо, можуть відноситися до сокових продуктів, оскільки фактично містять в своєму складі сік та/або фруктове чи овочеве пюре з додаванням цукрів та цукрових сиропів. Таким чином, продукція Спільного підприємства «Вітмарк-Україна» в формі товариства з обмеженою відповідальністю промаркована відповідно до вимог ст. 39 Закону України від 23 грудня 1997 року М771/97-ВР «Про безпечність та якість харчових продуктів» (із змінами і доповненнями), ст.21 Закону України від 12 травня 1991 року N 1024-ХІІ «Про захист прав споживачів» (із змінами і доповненнями) та Технічного регламенту щодо правил маркування харчових продуктів, затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики № 487 від 28.10.2010р., так-як на виконання вимог законодавства щодо маркування харчової продукції на лицьовій (фронтальній) стороні упаковки нектарів, в одному полі зору з словесним позначенням «Наш Сікпм» вказується категорія харчового продукту: «НЕКТАР». До того ж, судом встановлено, що даний продукт є саме нектаром також зазначається на боковій стороні упаковки. Так, на наданій позивачкою фотокопії лицьової (фронтальної) сторони упаковки мультифруктового нектару, під словесним позначеннями «Наш Сік™» та «МУЛЬТИФРУКТ» зазначається категорія продукту: «НЕКТАР», а на боковій стороні упаковки великими літерами наводиться повна назва продукту, що відповідає вимогам нормативних документів та законодавства: «МУЛЬТИФРУКТОВИЙ НЕКТАР НЕОСВІТЛЕНИЙ ПАСТЕРИЗОВАНИЙ». Оскільки, вид продукції «нектар», який міститься на упаковці продукції відповідача 1, відноситься до виду сокової продукції то, інформація, наведена на упаковці продукції Публічного акціонерного товариства «Одеський консервний завод дитячого харчування» повністю відповідає вимогам ДСТУ 4518-2008 щодо маркування харчових продуктів, при цьому вид сокової продукції - «Мультифрукт нектар» прямо зазначений на лицьовій стороні упаковки під знаком відповідача 1 «Наш Сік™» з вказівкою на те, що такий знак зареєстровано - ТМ. З огляду на викладене вище, суд вважає, що докази, надані позивачкою, не тільки спростовують її ж твердження про можливість введення в оману споживачів щодо товару (продукції), а навпаки підтверджують відповідність нормам закону при маркуванні відповідачем 1 своєї продукції. Отже, суд вважає, що наведені позивачкою підстави для визнання спірного свідоцтва недійсним з підстав, передбачених ч. 2 ст. 6 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг» є безпідставними та такими, що суперечать положенням чинного законодавства в сфері інтелектуальної власності, зокрема правової охорони знаків для товарів і послуг. Щодо тверджень позивачки відносно того, що порушені її права, як споживача згідно вимог Закону України «Про захист прав споживачів», а саме те, що СІК виявився Нектаром. Дана покупка відбулась шляхом введення в оману», то суд вважає за необхідне зазначити наступне. Відповідно до ст. 3 Цивільного процесуального кодексу передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною 1 ст. 60 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. В підпункті 5 пункту 1 статті 21 ЗУ «Про захист прав споживачів» визначено, що права споживача вважаються порушеними, зокрема, якщо будь-яким чином (крім випадків, передбачених законом) обмежується право споживача на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про відповідну продукцію. Відповідно до ст. 57 ЦПК України фактичні дані, що мають значення для справи встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема, звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Як вбачається з матеріалів справи, знаку для товарів і послуг «НАШ СІК ВІД ОДЕСЬКОГО ЗАВОДУ ДИТЯЧОГО ХАРЧУВАННЯ» за свідоцтвом України № 169319 надана правова охорона відносно товарів 32-го класу МКТП, а саме: нектар фруктовий неалкогольний; нектар овочевий неалкогольний; нектар фруктово-овочевий неалкогольний; нектар ягідний неалкогольний; нектар ягідно-фруктовий неалкогольний; овочеві соки (напої); овочево- фруктові соки (напої); соки фруктові; сокові напої; томатний сік (напій); яблучний сік; ягідно-фруктові соки. Судом було встановлено, що інформація для споживачів була наведена на упаковці відповідача 1 у повній відповідності до вимог ЗУ «Про захист прав споживачів» та Національного стандарту України щодо маркування, а тому твердження позивачки про введення в оману відносно товару є хибними, необгрунтованими та безпідставним, в зв'язку з чим не було доведено факт порушених прав або охорошованих законом інтересів. Суд відзначає, що жодних інших доводів щодо порушених прав або охоронюваних законом інтересів позивачкою не було зазначено. Статтею 499 Цивільного кодексу України передбачено, що права інтелектуальної власності на торгівельну марку визнаються недійсним з підстав та в порядку, встановлених законом. В той же час суд звертає увагу не те, що ст. 19 Закону України «Про охорону прав на знак для товарів і послуг» передбачає тільки 3 підстави для визнання свідоцтва на знак недійсним, зокрема, невідповідності зареєстрованого знака умовам надання правової охорони. Однак, визначені Законом підстави для відмови в реєстрації знака не містять такої підстави як порушення Закону України «Про захист прав споживачів». Оскільки, як встановлено судом, торговельна марка «НАШ СІК ВІД ОДЕСЬКОГО ЗАВОДУ ДИТЯЧОГО ХАРЧУВАННЯ» не є оманливою щодо товарів 32 класу МКТП, виходячи з того, що: а) стандарт ДСТУ 4283 «Консерви. Соки та сокові продукти» дозволяє використовувати визначення «сік з м'якоттю», «нектар», «коктейль», «морс», «напій соковий» тощо, для ідентифікації сокових продуктів, які містять цукри, та цукрові сиропи; б) на упаковці, яка маркується позначенням «Наш Сік™», міститься назва продукту, який в ній знаходиться, що виключає можливість введення споживача в оману відносно товару, при цьому назва продукту займає не менш вигідне становище у розташуванні елементів упаковки, ніж саме позначення; в) введення споживача в оману щодо товару неможливе, тому що на упаковці, в якій реалізується сокова продукція, обов'язково вказується найменування продукту та його склад, у відповідності зі ст. 15 Закону України «Про захист прав споживачів»; г) позначення «Наш Сік™» внаслідок його тривалого використання в діяльності відповідача 1 та виробника продукції - СП «Вітмарк-Україна» ТОВ, набуло розрізняльної здатності та створило асоціативний зв'язок з Одеським консервним заводом дитячого харчування, де виробляються соки та нектари, у свідомості споживачів, тому фактично воно має не буквальний зміст, який вказує на вид продукту, а вказує на особу виробника та на якість продукції під позначенням «Наш Сік™», яка ним виготовляється, то заявлені позивачкою позовні вимоги недоведені належними доказами по справі, а тому позов є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню. Виходячи з вимог ст. 10, 11 ЦПК України, оцінюючи наявні у справі докази, суд вважає, що позивачем не надано доказів в підтвердження заявлених вимог, а доводи представників позивача не можуть вважатися обґрунтованими, оскільки не підтверджені належними доказами, обраний позивачем спосіб захисту прав не передбачений законом, а самі порушені права відсутні. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed