Jurisdiction: civil
Date: 2014-11-11 00:00:00

Відповідачі в судове засідання не з'явилися, заперечення проти позову до судового розгляду справи від них не надійшли. [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], [PERSON], в якому просить суд стягнути солідарно з відповідачів на її користь матеріальну шкоду, завдану затопленням квартири в сумі 3500 грн., витрати, пов'язані із складенням актів кошторису в сумі 199,98 грн., а всього 3699,98 грн., моральну шкоду в сумі 2000 грн., сплачений судовий збір та витрати на правову допомогу згідно наданих квитанцій. В обґрунтування позову посилається на те, що вона 13 липня 2013 року на підставі нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу набула право власності на квартиру, яка складається із двох житлових кімнат, має загальну площу 53.20 кв.м., в тому числі житлову площу 31,0 кв.м., розташована на 5-му поверсі 10-ти поверхового житлового будинку за адресою: [ADDRESS], і 23 липня 2013 року вона зареєструвалася у зазначеній квартирі, а також на її ім'я був відкритий особовий рахунок на квартиру, і з моменту придбання квартири вона постійно проживає у зазначеному житловому приміщенні. Після придбання квартири вона була вимушена зробити ремонт, оскільки кухня в житловому приміщенні знаходилася у дуже поганому стані та не відповідала санітарним нормам, і як пояснили їй продавці квартири, такий стан кухні є наслідком затоплення квартири мешканцями квартири № 22, що знаходиться над її квартирою на 6 -му поверсі. В грудні 2013 року, після виконаного ремонту в квартирі, мешканці квартири [ADDRESS] в місті Дніпродзержинську знову допустили затоплення її квартири, внаслідок чого були пошкоджені туалетна кімната та коридор, і вода досягала квартири, яка знаходиться під її квартирою, на четвертому поверсі. Їй відомо, що у квартирі [ADDRESS] в місті Дніпродзержинську мешкають відповідачі, і вона, позивач, в той же день намагалася вирішити з ними питання про відшкодування завданої затопленням квартири шкоди мирним шляхом, але відповідачі навіть не відкрили двері своєї квартири, при тому, що всі сусіди чули, як вона, позивач, стукала у двері відповідачів та просила їх припинити і далі завдавати шкоду її майну. 24 січня 2014 року, близько о 08.00 годині, відповідачі знову затопили належну їй квартиру. Спочатку вода почала протікати зі стелі кухні, а потім почалося затоплення спальної кімнати, вода текла по стінам на підлогу, пошкоджуючи шпалери, стелю, електричні розетки, меблі та речі, що знаходяться в її квартирі, й вона навіть вимушена була збирати воду, що текла з верхнього поверху, на підлозі своєї квартири. Вона знову намагалася достукатися до квартири відповідачів, але двері їй ніхто не відкрив, і тому вона терміново звернулася до працівників ТОВ "Крона", оскільки вода з квартири відповідачів продовжувала литися потоком в її квартиру. Але відповідачі двері своєї квартири гне відкрили й техніку та слюсарю ТОВ "Крона", які намагалися потрапити до квартири № 22. І лише, коли із системи збігла вся вода, після того як працівники ТОВ "Крона" перекрили кран водопостачання в підвалі під'їзду, вода перестала заливати її квартиру. Через закриті двері, не відчиняючи їх, відповідачі заперечували, що затоплення її, позивача, квартири відбулося з їх вини. В день затоплення квартири працівниками ТОВ "Крона" було проведено обстеження технічного стану її, позивача, квартири та складений акт № 389 від 24 січня 2014 року. В результаті обстеження встановлено, що наявні сліди затоплення в таких приміщеннях її квартири: в туалетній кімнаті на стелі, по кругу каналізаційної труби, по стіні, що суміжна з ванною кімнатною, в кухні на стелі та стіні, що суміжна із спальною кімнатою, в спальній кімнаті на стелі та стіні, що суміжна з кухнею. Згідно вказаного вище акту комісія дільниці № 2 ТОВ "Крона" дійшла до висновку, що затоплення відбувається з вини мешканців квартир верхніх поверхів, доступ до квартири № 22 не наданий. Згідно дефектного акту та комерційного кошторису об'єкта, що були виготовлені ТОВ "Крона", вартість відновлювального ремонту пошкоджених приміщень її квартири [ADDRESS] місті Дніпродзержинську становить 1830 грн. Крім цього, до матеріальних збитків належить додати і вартість будівельних матеріалів: шпалери, шириною 1 метр, в кількості 21 рулону, на загальну суму 1470 грн. (70 грн. за один рулон шпалер), клей для шпалер в кількості 4 упаковки, на загальну суму 200 грн. І таким чином, загальна вартість відновлювального ремонту пошкоджених з вини відповідачів приміщень її, позивача, квартири, і відповідно розмір завданої їй матеріальної шкоди становить 3500 грн. За складення акту технічного стану її квартири нею було сплачено 43,12 грн., за складення дефектного акту на ремонт квартири - 78,43 грн., за складення кошторису - 78,43 грн., а всього 199,98 грн., і ці витрати також повинні бути відшкодовані їй відповідачами. Крім матеріальних збитків їй також завдана моральна шкода, яку вона оцінює у 2000 грн., оскільки вона постійно перебуває у депресивному стані, побоюючись нового затоплення квартири відповідачами, так як вони не один раз затоплювали її квартиру і не дають ніяких гарантій на майбутнє щодо дотримання ними елементарних правил співіснування мешканців у багатоквартирних будинках. Затоплені кухня, туалетна кімната та спальня постійно нагадують їй про свою незахищеність, вона відчуває пригніченість та розгубленість, і через небажання відповідачів добровільно відшкодувати завдану шкоду, вона вимушена була звертатися для складення актів та кошторисів, витрачати свій час та грошові кошти. Вона бажає жити в сухій, чистій та затишній квартирі, не хвилюватися за свої меблі та речі, і має право на недоторканість свого житлового приміщення. Але вона не має матеріальної можливості виконати ремонтні роботи по відновленню нормального житлового стану своєї квартири, і бажає, щоб відповідачі відповіли за свої винні дії та відшкодували завдані їй матеріальні збитки та моральну шкоду. Позивач [PERSON] до судового розгляду справи надала суду заяву з клопотанням про розгляд справи за її відсутності, свій позов по суті та за обставинами справи підтримала в повному обсязі, просить його задовольнити, і у випадку неявки відповідачів в судове засідання, згодна на розгляду справи за їх відсутності та ухвалення заочного рішення на підставі наявних в матеріалах справи доказів, їй роз'яснений порядок перегляду заочного рішення за заявою відповідачів. Суд вважає за можливе розгляду справу за відсутності позивача згідно вимог ч.2 ст. 158 ЦПК України, відповідно до якої, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином згідно вимог ст. 74, 76 ЦПК України - рекомендованими поштовими відправленнями, які направлялися за зареєстрованим місцем проживання відповідачів, про причини своєї неявки відповідачі суд не повідомили, заяв про розгляд справи за їх відсутності суду не надали. В зв'язку з тим, що суд не має відомостей про причину неявки відповідачів, які були повідомлені належним чином, і які про причини своєї неявки суд не повідомили, заяв про розгляд справи за їх відсутності суду не надали, суд відповідно до ст. 169 ч. 4 ЦПК України вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), так як вважає, що є достатньо матеріалів про права та відносини сторін, і потреба дачі особистих пояснень відповідачами відсутня. Відповідно до ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі даних чи доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. В зв'язку з тим, що позивач не заперечує проти розгляду справи по суті за відсутності відповідачів, суд з її згоди ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України. Судом досліджені письмові докази по справі: - договір про надання юридичних послуг від 19 червня 2014 року ( а.с.8), яким підтверджується факт оплати позивачем послуг із складення позовної заяви в сумі 500 грн.; - копія паспорту позивача ( а.с. 9), якою підтверджується її особа громадянина України; - договір купівлі-продажу квартири, Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 10,11), якими підтверджується факт придбання позивачем квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS], за нотаріально посвідченим договором купівлі-продажу квартири від 14 липня 2013 року та реєстрація за позивачем права власності на зазначену квартиру; - копія особового рахунку на квартиру ( а.с. 12), якою підтверджується факт внесення відомостей про позивача до особового рахунку на квартиру по [ADDRESS], та відкриття особового рахунку на ім'я [PERSON] 13 липня 2013 року; - квитанції прибуткового касового ордеру від 20 лютого 2014 року, від 24 січня 2014 року (а.с. 13, 15, 17), якими підтверджується факт оплати позивачем послуг за складення кошторису за залиття її квартири в сумі 78,43 грн., за вихід до квартири і складення акту про затоплення в сумі 43,12 грн., за складення кошторису по затопленню квартири в сумі 78,43 грн.; - акт № 389 від 24 січня 2014 року, складений ТОВ "Крона" ( а.с. 16), яким підтверджується обстеження технічного стану квартири по [ADDRESS] і встановлення слідів затоплення квартири в туалетній кімнаті на стелі, по кругу каналізаційної труби, по стіні, що суміжна з ванною кімнатною, в кухні на стелі та стіні, що суміжна із спальною кімнатою, в спальній кімнаті на стелі та стіні, що суміжна з кухнею, а також висновок щодо затоплення квартири з вини мешканців квартир верхніх поверхів, і відсутність доступу до квартири № 22; - дефектний акт, складений ТОВ "Крона", ( а.с. 18), яким підтверджується найменування робіт, які належить виконати для ремонту квартири по [ADDRESS] - повідомлення адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДСМ України в Дніпропетровській області від 29 серпня 2014 року ( а.с. 25, 26), якими підтверджується факт реєстрації відповідачів [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO], в квартирі, розташованій за адресою: [ADDRESS].. Вивчивши письмові докази та матеріали справи, з'ясувавши обставини справи та дослідивши їх доказами, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. У судовому засіданні судом встановлені наступні обставини та відповідні до них правовідносини. Судом встановлено, що позивач [PERSON] проживає та зареєстрована в квартирі, розташованій за адресою: [ADDRESS], є власником цієї квартири і на ім'я відкритий особовий рахунок на квартиру, що підтверджується нотаріально посвідченим договором купівлі-продажу квартири від 13 липня 2013 року, Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності , копією особового рахунку на квартиру ( а.с. 10, 11, 12). Також судом, на підставі довідок адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДСМ України в Дніпропетровській області від 29 серпня 2014 року ( а.с. 25, 26), встановлено, що відповідачі дійсно зареєстровані в квартирі, розташованій за адресою: [ADDRESS], що знаходиться поверхом вище квартири позивача, і відповідач [PERSON] змінила прізвище з [PERSON] та [PERSON]. Згідно акту комісії дільниці № 2 ТОВ "Крона" № 389 від 24 січня 2014 року, що був складений на підставі обстеження технічного стану квартири по [ADDRESS] в м. Дніпродзержинську (а.с. 16), судом встановлено, що 24 січня 2014 року дійсно відбулося затоплення квартири по [ADDRESS] в якій проживає позивач [PERSON], з вини мешканців квартир верхніх поверхів, і при цьому відповідачі не надали доступ до своєї квартири [ADDRESS] для виявлення слідів підтоплення або їх відсутності. Позивач наполягає, що затоплення відбулося саме з вини відповідачів, і суд не має підстав не довіряти таким ствердження, оскільки відповідачі не надали доступ до своєї квартири, і не довели свою невинуватість у затопленні квартири позивача. Як зазначено в акті технічного обстеження квартири позивача, комісія при обстеженні встановила, що наявні сліди затоплення в таких приміщеннях квартири: в туалетній кімнаті на стелі, по кругу каналізаційної труби, по стіні, що суміжна з ванною кімнатною; в кухні на стелі та стіні, що суміжна із спальною кімнатою; в спальній кімнаті на стелі та стіні, що суміжна з кухнею. Згідно дефектного акту (а.с. 18), що зроблений ТОВ "Крона", для відновлення стану квартири позивача належало б виконати такі ремонті роботи в кухні, спальні та туалетній кімнаті - зняття шпалер (простих та поліпшених), оклеювання шпалерами (простими та середньої щільності); шпатлювання стін. Згідно комерційного кошторису об'єкта, що виконаний ТОВ "Крона" ( а.с. 14), кошторисна вартість будівельних робіт на ремонт квартири по [ADDRESS] в м. Дніпродзержинську без врахування будівельних матеріалів, складає 1830 грн.. Згідно розрахунку позивача до суми матеріальної шкоди також належить додати вартість будівельних матеріалів, а саме: шпалери, шириною 1 метр, в кількості 21 рулону, на загальну суму 1470 грн. (70 грн. за один рулон шпалер), клей для шпалер в кількості 4 упаковки, на загальну суму 200 грн. Таким чином, загальна вартість відновлювального ремонту пошкоджених приміщень квартири позивача, і відповідно розмір завданої [PERSON] шкоди внаслідок затоплення відповідачами її квартири, становить 3500 грн. Протиправна поведінка відповідачів полягає в тому, що вони як наймачі квартири зобов'язані бережно ставитися до обладнання, розташованого в квартирі, слідкувати за його належною експлуатацією. Допустивши із своєї квартири безконтрольний витік води внаслідок чого мало місце залиття квартири, належної позивачу на праві власності, яке призвело до спричинення шкоди позивачу, відповідачі тим самим не виконали обов'язки наймачів жилого приміщення, проявивши недбалість до своїх обов'язків, у зв'язку з чим суд прийшов до висновку щодо їх вини в спричиненні шкоди позивачу. В зв'язку з тим, що судом встановлений причинний зв'язок між винними діями відповідачів та завданням позивачу матеріальної шкоди внаслідок затоплення її квартири, сума матеріальної шкоди підлягає стягненню саме з відповідачів у справі. Крім цього, позивачем за надані ТОВ "Крона" послуги щодо складення акту технічного стану квартири було сплачено 43,12 грн., за складення дефектного акту на ремонт квартири - 78,43 грн., за складення кошторису - 78,43 грн., а всього 199,98 грн., і ці витрачені грошові кошти також повинні бути відшкодовані позивачу відповідачами. Суд також вважає, що позивачу завдано і моральної шкоди, так як внаслідок затоплення квартири порушені її права на недоторканість житла, на право проживання в належних санітарних умовах, на збереження її особистого майна, вона вимушена була вимушена витрачати свій час для захисту своїх порушених прав, змінювати свої звичайні умови життя .Оскільки суд дійшов до висновку, що відповідачі винні у завданні позивачу матеріальної шкоди внаслідок затоплення її квартири, вони повинна відшкодувати [PERSON] моральну шкоду, розмір якої суд, з урахуванням принципів розумності та справедливості, оцінює в 2000 грн. Суд вважає встановленим наявність фактів, якими обґрунтовуються вимоги позивача, з таких мотивів. Відповідно до вимог ст. 316 ЦК України, - правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Згідно до вимог ч.3 ст. 386 ЦК України, - власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до вимог ч.1 ст.1190 ЦК України, - особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Загальні підстави цивільно-правової відповідальності за завдану майнову та моральну шкоду в деліктних (позадоговірних) відносинах передбачені ч. 1 ст. 1166 і ч. 1 ст. 1167 ЦК України. Згідно із зазначеними нормами обов'язковими умовами такої відповідальності є наявність шкоди, протиправної поведінки заподіювача шкоди, причинного зв'язку між шкодою і протиправною поведінкою та вина заподіювача. Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з частиною другою статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов'язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Спірні правовідносини виникли щодо спричинення майнової та моральної шкоди внаслідок залиття квартири. Згідно до вимог статті 177 ЖК України, - громадяни зобов'язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об'єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під'їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках та в інших місцях загального користування. Наймачі жилих приміщень на умовах і в порядку, що визначаються законодавством, повинні провадити за свій рахунок поточний ремонт жилих приміщень. Якщо необхідність у проведенні внутріквартирного поточного ремонту викликана пошкодженням частин будинку, інженерного обладнання або зв'язана з капітальним ремонтом будинку чи його конструктивних частин, цей ремонт провадиться наймодавцем або за його рахунок. Перелік робіт, що належать до внутріквартирного поточного ремонту, встановлюється правилами користування жилими приміщеннями, утримання жилого будинку і придомової території та Типовим договором найму жилого приміщення. Відповідно до ст. 21 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" саме на експлуатуючій організації лежить обов'язок здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, своєчасно проводити підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період, а також утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій. Згідно п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою КМУ № 572 від 08.10.1992 року, наймачі зобов'язані забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил. Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, спричинена особі відшкодовується особою при наявності її вини. Визначення моральної шкоди визначається у ст. 23 ЦК України й у Постанові Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року "Про судову практику по справах про відшкодування морального (немайнового) шкоди", Так, під моральною шкодою варто розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних або фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній або юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю осіб. Згідно ч.1, пп..3, 4 ч.2 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, і моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна, у приниженні честі, гідності, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Оскільки відшкодування моральної шкоди є компенсацією за втрати немайнового характеру, він підлягає відшкодуванню одноразово. Належить стягнути з відповідачів на користь позивача сплачений судовий збір в сумі 243,60 грн., так як відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Outcome: approved