Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-01 00:00:00

Звернувшись в суд із даним позовом, позивачка посилається на те, що є бабусею неповнолітнього [PERSON] , [INFO] і рішенням Коломийського міськрайонного суду від 19 березня 2019 року встановлено порядок спілкування з онуком : кожної першрї та третьої неділі місяця з 13:00 год. до 17:00 год. у присутності батька дитини або, за його згоди, без його присутності. Однак, зазначає, що графік побачень часто зривався з вини батька дитини, який забороняє їй спільні прогулянку з онуком, відвідування дитини в школі, тощо. Вважає, що такі обставини негативно впливають на розвиток дитини, його психологічний стан, а тому просить змінити способи участі її у вихованні онука, встановивши новий графік : кожної першої та третьої неділі місяця з 13:00 год. до 17:00 год. за місцем її фактичного проживання по [ADDRESS] без присутності батька; кожен день народження дитини [INFO] кожного року до досягнення дитиною повноліття з 16:00 год. до 18:00 год; кожні шкільні канікули в зимовий період не менше семи діб, а у літній період не менше одного місяця для відпочинку та оздоровлення на території України. Позивачка та її представник в судове засідання не з"явилися, представник позивачки подав заяву про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги змінив та просить встановити способи участі позивачки у вихованні онука таким чином : кожної першої та третьої неділі місяця з 13:00 год. до 17:00 год. за місцем її фактичного проживання по [ADDRESS] ; з 16:00 год. до 18:00 год. на наступний день після дня народження [PERSON] ; кожної суботи під час зимових та літніх канікул з 13:00 год. до 17:00 год. за згодою сторін. Відповідач та його представник в судове засідання також не з"явились, представник відповідача подав заяву про розгляд справи у їх відстності, із зміненими позовними вимогами згідні. Представник третьої особи в судове засідання також не з"явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутості, надав суду рішення служби в справах дітей Коломийської міської ради, яким затверджено висновок про доцільність встановлення погодженого сторонами порядку участі у вихованні дитини. Врахувавши заяви сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що [PERSON] є бабусею [PERSON] , [INFO] . Рішенням Коломийського міськрайонного суду від 19 березня 2019 року встановлено порядок спілкуванн з онуком : кожної першрї та третьої неділі місяця з 13:00 год. до 17:00 год. у присутності батька дитини або, за його згоди, без його присутності. У випадку неможливості виконання графіку сторонами, вони завчасно повідомляють одна одну. Однак, із змісту позовної заяви вбачається, що графік побачень часто зривався з вини батька дитини, який забороняє позивачці спільні прогулянку з онуком, відвідування дитини в школі, тощо і на даний час, між сторонами добровільної домовленості щодо порядку спілкування з дитиною не досягнуто. Суд звертає увагу, що згідно із ч. 8, 9, 10 ст. 7 СК України, регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. Відповідно до ст. 257 СК України, баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Згідно з ст. 263 СК України, спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього СК України. За змістом ч. 2 ст. 159 СК України, суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Системний аналіз наведених норм матеріального права дає підстави вважати, що баба має право на особисте спілкування з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини, а той із батьків, з ким проживає дитина, має враховувати такі права та сприяти їх реалізації. З цих правових підстав, суд звертає увагу, що посилання представника відповідача на відсутність доказів в підтвердження існування перешкод з боку відповідача щодо участі бабусі у вихованні та спілкуванні з дитиною, не може братися до уваги судом, адже вимоги щодо усунення таких перешкод, позивачем заявлено не було. За таких обставин, твердження представника відповідача щодо відсутності предмету спору, також, не є обґрунтованим, оскільки безпосереднім предметом даної цивільної справи є захист права баби на спілкування зі своєю внучкою та необхідність визначення судом способу такої участі останньої у спілкуванні з дитиною. За таких обставин, оскільки позивачка бажає спілкуватися з онуком, приймати участь у його вихованні, а встановлений попереднім рішенням суду графік побачень не дотримується, тому її порушене право підлягає захисту шляхом зміни способу її участі у вихованні та спілкуванні з дитиною. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Положення статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено право на повагу до сімейного життя, поширюються, зокрема, і на відносини між бабою, дідом та внуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Крускіч проти Хорватії`від 25 листопада 2014 року). ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і внуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема, вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми внуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з внуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність» (рішення ЄСПЛ «Богоносови проти Росії» від 05 березня 2019 року). Тривалість часу, проведеного дитиною з бабою чи дідом може бути важливим фактором у забезпеченні найкращих інтересів дитини (справа «Гокканнен проти Фінляндії», ЄСПЛ від 23 вересня 1994 року, справа «Мамчур проти України» ЄСПЛ від 16 липня 2015 року, справа «Крапівін проти Росії», ЄСПЛ від 12 липня 2016 року). Відповідно до ч. 4, 5 ст. 19 СК України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подав суду письмовий висновок, затверджений рішенням виконкому Коломийської міської ради від 15 грудня 2021 року за № 254, з яким погодились сторони, де визначено способи участі бабусі у вихованні онука, відповідно до якого встановлено способи участі позивачки у вихованні онука таким чином : кожної першої та третьої неділі місяця з 13:00 год. до 17:00 год. за місцем її фактичного проживання по [ADDRESS] ; з 16:00 год. до 18:00 год. на наступний день після дня народження [PERSON] ; кожної суботи під час зимових та літніх канікул з 13:00 год. до 17:00 год. за згодою сторін. Разом з тим, суд звертає увагу, що в силу ч. 2 ст. 16 Закону України «Про охорону дитинства», батьки, інші члени сім`ї та родичі, зокрема ті, які проживають у різних державах, не повинні перешкоджати одне одному реалізувати право дитини на контакт з ними, зобов`язані гарантувати повернення дитини до місця її постійного проживання після реалізації нею права на контакт, не допускати неправомірної зміни її місця проживання. Положеннями ч. 1 ст. 151 СК України, передбачено, що батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини. Окрім наведеного, суд вважає, що реалізація батьками свого права на спілкування з дитиною у будь-якому разі не повинна перешкоджати нормальному розвиткові дитини та її спілкуванні із рідною бабусею. При цьому суд враховує практику Європейського Суду з прав людини у зазначеній категорії спорів, зокрема звертає увагу на рішення Європейського Суду з прав людини від 7 грудня 2006 року у справі "Хант проти України" та рішення від 27 листопада 1992 року у справі "Олссон проти Швеції", в яких зазначено, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага, і дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків. Зважаючи на те, що сторони досягли згоди щодо порядку спілкування позивачки із онуком, суд вважає що змінені позовні вимоги підлягають задоволенню. На підставі викладеного та ст.ст. 19, 159, 257, 263 СК України,

Outcome: approved