Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-26 00:00:00

До суду звернувся [PERSON] із позовною заявою до ПАТ "Українська залізниця" в особі філії "Енергозбут" в якому просить суд поновити йому строк для звернення до суду із таким позовом та скасувати наказ філії "Енергозбут" ПАТ "Українська залізниця" від 11.05.2017р. №6 про притягнення його до дисциплінарної відповідальності. В обґрунтування свого позову покликається на те, що він працює у філії "Енергозбут" ПАТ "Укрзалізниця" на посаді заступника начальника ВСП "Львівське регіональне відділення". Оскаржуваним наказом його притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани. До суду він звернувся із пропуском трьохмісячного строку з поважних причин, так як в період з 01.06.2017р. по 16.06.2017р. перебував на лікарняному, а з 19.06.2017р. по 21.07.2017р. у відпустці, крім того, пропуск зумовлений тим, що він звернувся із запитом до НКРЕКП відповідь на який отримав лише 20.08.2017р. Наказ про притягнення його до дисциплінарної відповідальності вважає незаконним, так як такий не містить конкретизованих обставин його дій, які на думку відповідача суперечать його посадовій інструкції чи законодавству, не наведено доказів для такого притягнення до відповідальності, не вказано у чому полягав обман з його боку, а з протокольним рішенням про яке йдеться в наказі, його не ознайомлено. Всі дії працівників його установи при виявленні самовільного підключення до електромережі ФОП [PERSON] були в межах чинного законодавства. Також позивач зазначає, що з посадовою інструкцією він був ознайомлений лише 20.03.2017р., тобто після подій повязаних із складанням акту, а тому навіть теоретично не міг порушити посадові обовязки. Щодо строку притягнення до відповідальності то позивач також наголошує, що його притягнуто поза межами одномісячного строку, так як знав про такі обставини значно раніше. Ухвалою суду від 05.10.2017р. відкрито позовне провадження та призначено справу до судового розгляду на 06.11.2017р. 16.11.2017р. на адресу суду від позивача надійшли додаткові пояснення до клопотання про поновлення строку на звернення до суду в яких позивач наголошує, що строк для звернення до суду ним пропущено із поважних причин, так як він не погодився із трактуванням керівництва філії чинного законодавства і звернувся із запитом до [PERSON] комісії, а після отримання відповіді на цей запит мав намір звернутися до керівництва філії з проханням зняти догану. Коли 20.08.2017р. він отримав відповідь на його запит де було підтверджено його позицію, він звернувся із доповідною запискою до начальника і отримав запевнення про підготовку наказу на скасування догани, що і відстрочило строк звернення до суду. Також вказав, що 25.07.2017р. він направив лист до філії "Енергозбут" із проханням надати документи, на підставі яких йому було оголошено догану, проте ненадання таких матеріалів унеможливило на певний час подання ним такого позову. Окрім того зазначає, в час відведений законом для подачі позову, він додатково виконував обовязки начальника відділення, що зумовило його велике навантаження, їздив у службові відрядження та за період відпустки відвідував окуповану територію АРК Крим, де у його дружини наявне нерухоме майно. 02.11.2017р. філія "Енергозбут" ПАТ "Укрзалізниця" подала апеляційну скаргу на ухвалу суду про відкриття провадження у справі у звязку із чим справа була знята з розгляду, а матеріали справи скеровано до апеляційного суду. Постановою апеляційного суду Львівської області від 18.12.2017р. апеляційну скаргу філії "Енергозбут" ПАТ "Укрзалізниця" залишено без задоволення, а ухвалу суду від 05.10.2017р. без змін. 05.01.2018р. справу було отримано судом та призначено до розгляду на 30.01.2018р., яке було відкладено у звязку із неявкою представника відповідача та призначено до розгляду на 23.02.2018р., яке також було відкладено на 22.03.2018р. у звязку із неявкою представника відповідача і одночасно було повернуто його відзив, який подано із порушенням вимог ст. 178 ЦПК України (не додано доказів надсилання чи вручення іншій стороні). 13.03.2018р. на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву в якому відповідач заперечив проти задоволення позовних вимог у повному обсязі виходячи із наступного. Так, відповідач вважає, що позивач пропустив строк звернення до суду визначений ст. 233 КЗпП України і поважності причин такого строку немає. Доводи позивача про те, що він не був ознайомлений з посадовою інструкцією не відповідають дійсності, так як до березня 2017р. він виконував свої посадові обовязки на підставі іншої інструкції, яка була затверджена у березні 2016р. і яка за своїм змістом є ідентичною. Позивач був притягнутий в межах строку відведеного законом (один місяць), так як акт про порушення правил користування електроенергією від 13.12.2016р. був затверджений 11.05.2016р. При обранні виду дисциплінарного стягнення, керівництвом філії було враховано всі фактори, перш за все заподіяну шкоду у розмірі 306 829,20 грн., яка заподіяна внаслідок внесення працівниками відділення філії недостовірних даних про порушення правил користування електричною енергією ФОП [PERSON] як "споживачем", з яким у філії відсутні договірні відносини, а тому така особа не є споживачем. 22.03.2018р. до суду надійшла відповідь позивача на відзив в якій на безпідставні посилання відповідача щодо пропуску строку звернення до суду, зазначає, що посадова інструкція на яку посилається відповідач не містить дати її затвердження та його підпис про ознайомлення з такою. Додатково обґрунтовує, що строк притягнення його до відповідальності сплив 15.03.2017р. Зазначає, що у відповідача відсутні докази щодо наявності прямої дійсної шкоди, так як до нього не предявлено будь-яких матеріальних претензій. Звертає увагу, що згідно чинного законодавства ФОП [PERSON] є саме споживачем, а тому в акті вірно вказано його статус. В судове засідання позивач прибув у вступному слові вказав, що позовні вимоги підтримує та повторно зіслався на обставини, які викладені у його позовній заяві та відповіді на відзив. Додатково вказав, що ФОП [PERSON] було підключено на підставі письмової вказівки служби електропостачання та наряду начальника дистанції колії, а тому він не мав до даного факту жодного відношення та не може нести будь-яку відповідальність. Представник відповідача в судове засідання не прибув повторно, про причини неявки суд не повідомив, а тому з огляду на положення ст. 223 ЦПК України та наявність відзиву на позову заяву суд дійшов до висновку про можливість розгляду справи за наявними у справі доказами. Заслухавши вступне слово позивача, дослідивши матеріали цивільної справи у їх сукупності та взаємозвязку, суд встановив наступні обставини справи та відповідні до них правовідносини. Згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ПАТ "Укрзалізниця" у своєму складі має відокремлений підрозділ філія "Енергозбут" (а.с. 78-79). Положенням про філію "Енергозбут" передбачено (п. 3.1.), що метою діяльності філії є здійснення діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та розподілу (передачі) електроенергії місцевими електричними мережами товариства . Пунктом 12.2. цього положення визначено, що працівники філії мають права та виконують обовязки, користуються пільгами та несуть відповідальність відповідно до законодавства про працю, інших нормативно-правових актів та внутрішніх документів товариства, дія яких поширюється на працівників філії, наказів і розпоряджень керівника філії, положень про структурні підрозділи філії та посадових інструкцій (а.с. 58-77). [PERSON] з 10.02.2016р. переведений на посаду заступника начальника виробничого структурного підрозділу Львівського регіонального відділення філії "Енергозбут" ПАТ "Укрзалізниця", що доводиться записом в його трудовій книжці (а.с. 6,7). 13.12.2016р. Виробничим структурним підрозділом "Львівського регіонального відділення" ПАТ "Укрзалізниця" було складено акт про порушення згідно з яким, встановлено, що споживач ФОП [PERSON] при користуванні електричною енергією за адресою м. Львів, вул. Ревуцького, 12 порушив вимоги п. 5.1. ПКЕЕ, 3.1. ПКЕЕ шляхом самовільного підключення електричної установки до мережі електропередавальної організації без укладення договору (а.с. 13-17). Протоколом №8 засідання комісії філії "Енергозбут" ПАТ "Укрзалізниця" з розгляду актів про порушення споживачами правил користування електричною енергією від 15.02.2017р. вирішили для детального вияснення додаткових обставин та прийняття рішення перенести засідання комісії на 01.03.2017р. (а.с. 24-26). Протоколом №11 засідання комісії філії "Енергозбут" ПАТ "Укрзалізниця" з розгляду актів про порушення споживачами правил користування електричною енергією від 01.03.2017р. вирішили акт про порушення від 13.12.2016р. вважати чинним та затвердити розрахунок обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕ в сумі 306 829,20 грн. (а.с. 18-20). Розпорядженням начальника філії від 28.04.2017р. "Про надання пояснень" начальника Львівського регіонального відділення [PERSON] та заступника начальника [PERSON] зобовязано надати особисті пояснення, написані власноруч, щодо відсутності тимчасового договору на постачання електричної енергії з ФОП [PERSON] на період випробувань електроустановки та підстави для оформлення наряду на підключення ФОП [PERSON] до електричних мереж ПАТ "Укрзалізниця" на випробувальний термін та відключення, а також обставин перенесення засідання комісії. Такі пояснення зобовязано власноруч надати до 28.04.2017р. до 12:00 год. (а.с. 134). 28.04.2017р. [PERSON] надав пояснення на імя начальника філії де повідомив, про обставини підключення ФОП [PERSON] на 72 год. та щодо перенесення комісії (а.с. 131-132). Такі пояснення [PERSON] відправив поштою 28.04.2018р. о 12:28 год. (а.с. 157). Протоколом наради від 11.05.2017р. з питань розгляду обставин по факту розкрадання електричної енергії згідно акту від 13.12.2016р. про порушення ПКЕЕ ФОП [PERSON] вирішено зокрема застосувати заходи дисциплінарної відповідальності до причетних осіб (а.с. 135-137). Наказом №6 від 11.05.2017р. начальника філії "Енергозбут" ПАТ "Укрзалізниця" за неналежне виконання посадових обовязків, введення в оману комісії по розгляду актів порушень, ненадання у встановлені терміни пояснень на вимогу керівника філії та службову недбалість заступника начальника Львівського регіонального відділення філії "Енергозбут" ПАТ "Укрзалізниця" [PERSON] оголошено догану (а.с. 8). Оцінивши правомірність та підставність застосування такого дисциплінарного стягнення відносно позивача, суд дійшов до наступних висновків. Згідно ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Так, однією з підстав оголошення догани [PERSON] було неналежне виконання ним посадових обовязків, причому у наказі не конкретизовано за неналежне виконання яких саме обовязків працівника [PERSON] оголошено догану. З обставин справи видно, що така догана оголошена позивачу у звязку із подіями, повязаними з підключенням ФОП [PERSON] до мережі електропередавальної організації, без укладення договору, що було виявлено актом від 13.12.2016р., а в подальшому було предметом засідання комісії філії "Енергозбут" ПАТ "Укрзалізниця" 15.02.2017р. та 01.03.2017р. Однак, як встановлено судом, [PERSON] працював без посадової інструкції до 20.03.2017р., що підтверджується довідкою ВСП "Львівське регіональне відділення" філії "Енергозбут" (а.с. 155). Причому суд відхиляє покликання відповідача щодо того, що позивач до цього часу працював та виконував свої посадові обовязки на підставі іншої посадової інструкції, яка за своїм змістом є ідентичною. Так, як видно із матеріалів справи, з такою посадовою інструкцією не ознайомлений позивач, про що відсутній відповідний підпис, така посадова інструкція не містить ані дати її затвердження, ані підпису особи, яка її затвердила і позивач заперечує факт його ознайомлення з такою посадовою інструкцією (а.с. 138-143). Тому, суд вважає, що за умов відсутності посадової інструкції, яка у встановленому законом порядку доведена до працівника, у відповідача не було підстав для застосування дисциплінарного стягнення до позивача, за неналежне виконання посадових обовязків. Також, в оскаржуваному наказі зазначено, що догану позивачу оголошено за "введення в оману комісії по розгляду актів порушень". Із відзиву на позовну заяву можна дійти висновку, що таке введення в оману комісії, на думку відповідача, полягає\~ в тому, що розкрадання електроенергії на суму 306 829,20 грн. стало можливим внаслідок внесення працівниками ВСП "Львівське регіональне відділення" філії "Енергозбут" недостовірних даних при складанні акту від 13.12.2016р., в якому ФОП [PERSON] зазначений як "споживач", однак такий не є споживачем, так як з ним відсутні договірні обовязки. Такі ж дані, щодо зазначення ФОП [PERSON] як споживача були надані на розгляд комісії, чим було введено в оману комісію. [PERSON] комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 24.08.2017р. [PERSON] розяснено, що у разі, якщо субєкт самовільно підключив власну електроустановку до електричної мережі, то він також в розумінні ПКЕЕ та ПКЕЕН є споживачем (побутовим споживачем), оскільки використовує електроенергію для задоволення потреб власної електроустановки (а.с. 27-28). Відтак, зазначення в акті від 13.12.2016р. та в подальшому, ФОП [PERSON] саме як споживача, було вірним та відповідало пункту 1.2. та 2 Правил користування електричною енергією для населення, які затверджені Постановою КМУ №1357 від 26.07.1999р. і з цього суд дійшов до висновку, що такі твердження в акті не можуть свідчити про введення позивачем в оману комісії. Щодо ненадання у встановлені терміни пояснень на вимогу керівника філії, то суд також вважає, що дана обставина не могла послугувати підставою для накладення дисциплінарного стягнення виходячи із наступного. Судом встановлено, що вимогу про надання пояснень позивачу було оформлено розпорядженням від 28.04.2017р. №ЕЕЦ-12/28 (а.с. 134). Такі пояснення зобовязано надати позивачу до 12:00 год. 28.04.2018р. Як видно із матеріалів справи (а.с. 156), таке розпорядження підписано 28.04.2018р. о 11:29:55 год., а згідно з квитанцією про поштове відправлення (а.с. 157), [PERSON] надіслав такі пояснення 28.04.2018р. о 12:28:32 год. Тобто, позивачу роботодавцем було надано 30 хвилин для написання пояснень, що не можна визнати розумним та обґрунтованим. Водночас, позивач протягом однієї години з моменту підписання розпорядження написав пояснення та надіслав їх поштовим звязком, що на переконання суду свідчить про своєчасне надання таких пояснень працівником. Більше того, аналіз ст. 149 КЗпП України свідчить, що надання пояснень є правом працівника, а не його обовязком і ненадання таких пояснень не може бути підставою для застосування будь-якого виду дисциплінарного стягнення. Останньою підставою для накладення дисциплінарного стягнення на позивача, яку вказував роботодавець було службова недбалість [PERSON] Як вже відзначалось вище, позивач як працівник не був ознайомлений із його посадовою інструкцією на момент виникнення подій щодо самовільного підключення ФОП [PERSON] до електричних мереж відповідача. Тому, формулювання такої підстави для дисциплінарного стягнення як "службова недбалість" є безпідставним. Окрім того, як видно із матеріалів справи, позивач [PERSON] особисто не здійснював будь-яких дій щодо підключення ФОП [PERSON] до електричних мереж відповідача. Так, дозвіл від 17.03.2016р. на подання напруги терміном на 72 години для підключення шестиквартирного житлового будинку ФОП [PERSON] на вул. Ревуцького, 12 у м. Львові надав начальник служби електропостачання [PERSON] (а.с. 163), наряд на підключення ФОП [PERSON] від 17.03.2016р. та наряд на відключення ФОП [PERSON] від 21.03.2016р. підписав начальник дистанції електропостачання [PERSON] (а.с. 161,162). Отже, судом не встановлено будь-яких дій, які були б вчинені позивачем щодо підключення ФОП [PERSON] до електромережі відповідача, а тому такий не може нести будь-яку відповідальність за наслідки таких дій. Також судом встановлено, що позивач не входив до кола осіб, які складали акт про порушення від 13.12.2016р. Тому, застосування дисциплінарного стягнення до позивача [PERSON] було безпідставним і необґрунтованим, так як у оскаржуваному наказі відсутнє чітке формулювання допущених порушень із зазначенням будь-яких визначених обовязків працівника, а зазначені в такому наказі загальні обставини після перевірки їх судом є спростованими. Відповідно до ст. 148 КЗпП дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Як видно з обставин справи, про факт самовільного підключення ФОП [PERSON] стало відомо в день складання відповідного акту про порушення 13.12.2016р. Такий акт розглядався на засіданнях комісії філії "Енергозбут" 15.02.2017р. та 01.03.2017р., а дисциплінарне стягнення до позивача застосовано наказом філії "Енергозбут" лише 11.05.2017р. Таким чином, суд вважає, що обставини самовільного використання електроенергії ФОП [PERSON] та складання відповідного акту про порушення від 13.12.2016р. було виявлено відповідачем на відповідних засіданнях комісії філії 15.02.2017р. та 01.03.2017р. А тому, навіть якщо припустити, що в діях позивача були всі складові для констатації факту порушення трудової дисципліни, то його не можна було піддати дисциплінарному стягненню, так як минуло більше як місячний строк з моменту виявлення порушення до моменту застосування дисциплінарного стягнення. Звертаючись до суду із даним позовом, позивач просив суд поновити йому пропущений строк для звернення до суду, оскільки такий пропущено із поважних причин. Згідно ч. 1 ст. 233 КЗпП України працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки. Про оскаржуваний наказ позивач дізнався 11.05.2017р., що доводиться його підписом на наказі. До суду позивач звернувся шляхом скерування його позовної заяви поштовим звязком 27.09.2017р., що вбачається із відбитку поштового штемпеля (а.с.31), тобто із пропуском визначеного законом строку. Водночас, згідно ст. 234 КЗпП України у разі пропуску з поважних причин строків, установлених статтею 233 цього Кодексу, районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд може поновити ці строки. З обставин справи видно, що тримісячний строк для звернення до суду у позивача спливав 11.08.2017р., проте в період з 01.06.2017р. по 16.06.2017р. [PERSON] перебував на стаціонарному лікуванні, а в період з 12.06.2017р. по 21.07.2017р. (з врахуванням наказу від 17.07.2017р.) перебував у щорічній відпустці (а.с. 9-12). Тому, із визначеного законом трьохмісячного строку для звернення до суду, позивач перебував у відпустці та на лікуванні сумарно 1 місяць та 21 день. А з моменту спливу строку на звернення до суду (11.08.2017р.) до моменту скерування позовної заяви до суду (27.09.2017р.) минуло 1 місяць та 16 днів. На переконання суду, перебування на лікуванні та у щорічній відпустці свідчить про поважність причин пропуску строку на звернення до суду, а оскільки сумарний строк, який минув з моменту ознайомлення з оскаржуваним наказом до моменту звернення до суду, без врахування часу перебування у відпустці та на лікуванні, становить час в межах трьохмісячного строку, то позивачу необхідно поновити строк для звернення до суду із даним позовом.

Outcome: approved