Jurisdiction: civil
Date: 2016-03-17 00:00:00

11 грудня 2015 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом, який в послідуючому уточнив до фізичної особи підприємця [PERSON] про захист прав споживачів, стягнення матеріальної та моральної школи. В позові позивач послався на те, що 03 жовтня 2015 року між ним та відповідачем був укладений письмовий договір ремонтних послуг 03/10/15 від 03.10.2015 року з Автосервісом "ТехАвтоСервіс", юридична та фактична адреса м. Кривий Ріг, вулиця Кобилянського, 206. Згідно пункту 1.1 договору предметом є капітальний ремонт двигуна автомобіля марки ГАЗ 310, 2003 року випуску реєстраційний номер [NUMBER], який належить позивачу на праві приватної власності. Вартість виконаних робіт згідно п.1.1 договору становила 3000 гривень, 1500 гривень авансу при підписанні договору та 1500 гривень по виконанню робіт при підписанні акту прийому передачі. Пункт 3.1 договору регулює початок виконання робіт, відповідно до якого початком виконання робіт по ремонту автомобіля є 03.10.2015 року, строк виконання робіт, у відповідності до пункту 3.2 є 15 днів з дня початку робіт, тобто з 03.10.2015 року по 18.10.2015 року. По закінчення строку виконання робіт позивачу зателефонував майстер автосалону та повідомив його, що капітальний ремонт автомобіля завершений. Того ж дня він прибув на автосервіс, де йому передали автомобіль, однак акту здачі-прийому робіт складено не було, у звязку з тим, що був відсутній власник [PERSON] З майстром вони погодили, що акт зможуть скласти в інший час. Він погодився на вказану пропозицію, оплатив залишкову суму в розмірі 1500 гривень. Однак, проїхавши на автомобілі 12 кілометрів, його автомобіль зламався. Повернувши автомобіль на автосервіс, з усними претензіями, [PERSON] повідомила, що через неналежне виконання механіком робіт виникла поломка двигуна, яка спричинила пошкодження запасних частин двигуна та [PERSON] був складений Дефектний акт № 22/1015 з врахуванням усунення недоліків по роботі. Згідно зазначеного дефектного акту, усунення недоліків проводиться за рахунок виконавця, згідно якого механік автосервісу повинен був повторно провести роботи по капітальному ремонту двигуна в строк до 29.10.2015 року. Однак, по спливу строку виконання робіт, зазначеного у дефектному акті, власник автосервісу [PERSON] повідомила, що ремонтувати двигун автомобіля вона відмовляється, посилаючись на те, що позивач забрав свій автомобіль раніше строку, передбаченого в договорі, тому механіком був проведений ремонт неналежної якості. 03.11.2015 року він звернувся до [PERSON] із письмовою претензією з проханням усунути недоліки у виконаній роботі. На його претензію від [PERSON] надійшло письмове повідомлення від 11.11.2015 року, у якому перекладено відповідальність за неякісний ремонт на позивача, у звязку із достроковим завершенням роботи по ремонту. [PERSON] запропонувала вирішити вказану проблему - розділивши розходи порівну, однак він на вказану пропозицію відповів відмовою. На його відмову відповідач відреагувала неадекватно, звинувативши його в шахрайських діях та погрозами звернення до органів прокуратури, мотивуючи тим, що в прокуратурі м. Кривого Рогу в неї маються гарні товариші, які допоможуть порушити проти нього кримінальне провадження за фактом вчинення шахрайських дій. Позивачем було направлено звернення до відділу захисту прав споживачів виконавчого комітету Центрально Міської районної у місті [PERSON] ради, фахівцями якого йому було рекомендовано звернутися до суду. 13 листопада 2015 року, він звернувся до судового експерта [PERSON], яким було проведено дослідження поломок двигуна автомобіля позивача та складено висновок експертно - товарознавчого дослідження за № 246/15 від 26.11.2015 року, згідно якого встановлена сума майнового збитку, спричиненого з технічної точку зору позивачу, як власнику автомобіля [NUMBER], становить 11108,04 гривень. Внаслідок невиконання [PERSON] умов договору вказує, що зазнав моральної шкоди, яка виразилася в моральних стражданнях, хвилюваннях, нервуваннях, він втратив сон. Моральні страждання він оцінює в сумі 10000 тисяч гривень. На підставі вище викладеного просить стягнути з [PERSON] грошові кошти у розмірі 11108,04 гривні на відшкодування матеріальної шкоди, 10000 гривень на відшкодування моральної шкоди, та грошові кошти у сумі 1700 гривень судових витрат та судовий збір. В судове засідання позивач не зявився, надав заяву про розгляд справи за його відсутністю, позовні вимоги підтримує повністю, не заперечує проти винесення заочного рішення (а.с. 66 заява). Відповідач [PERSON] в судове засідання повторно не зявилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, заперечень проти позову не надала (а.с.59 повідомлення, а.с.63- повістка). Відповідно до ч. 2\~ст. 197 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Зі згоди позивача, суд ухвалює рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенням\~ст.224 ЦПК України.\~\~\~\~ Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав. З письмових матеріалів справи встановлено, що 03.10.2015 року між [PERSON] та фізичною особою підприємцем [PERSON] був укладений договір ремонтних послуг на капітальний ремонт двигуна автомобіля марки ГАЗ 310, 2003 року випуску реєстраційний номер [NUMBER]. Вартість виконаних робіт згідно п.1.1 договору становила 3000 гривень, 1500 гривень авансу при підписанні договору та 1500 гривень по виконанню робіт при підписанні акту прийому передачі. Пунк 3.1 договору регулює початок виконання робіт, відповідно до якого початком виконання робіт по ремонту автомобіля є 03.10.2015 року строк виконання робіт, у відповідності до пункту 3.2 є 15 днів з дня початку робіт (а.с. 56 - копія договору). 22 жовтня 2015 року між замовником [PERSON] та ФОП [PERSON] був складений дефектний акт з урахуванням усунення недоліків по роботі (ремонт двигуна) автомобіля ГАЗ 3110АЕ4166СТ 2003 року випуску. Згідно дефектного акту від 22.10.2015 року, його фактичне виконання до 29.10.2015 року з усуненням недоліків за рахунок виконавця (а.с. 13 копія дефектного акту). В строк до 29.10.2015 року зобовязання відповідача перед замовником [PERSON] не виконано, тож позивач звернувся до [PERSON] із письмовою претензією з проханням усунути недоліки у виконаній роботи (а.с. 10- копія претензії). Згідно повідомлення № 11/11/15 відповідача [PERSON], несправність виникла у звязку із неякісними запасними частинами, які позивач купив самостійно. Та через те, що позивач квапив майстра, для того щоб скоріше забрати автомобіль, та майстер поспіхом погано затиснув болти на шатуни (а.с.14- копія повідомлення). Позивачем було направлено звернення до відділу захисту прав споживачів виконавчого комітету Центрально Міської районної у місті [PERSON] ради (а.с. 7 копія звернення), та на яке фахівцями було рекомендовано звернутися до суду (а.с. 6 копія повідомлення). Також, позивач звернувся до Центрально- Міського ВП КВП Дніпропетровської області із заявою (а.с. 12- копія талону повідомлення). Згідно висновку експертно - товарознавчого дослідження за № 246/15 від 26.11.2015 року яким було проведено дослідження копота та двигуна автомобіля [NUMBER] 4166СТ, сума майнового збитку, спричиненого з технічної точку зору позивачу, як власнику автомобіля [NUMBER], становить 11108,04 гривні (а.с. 16 38 копія експертно - товарознавчого дослідження). Відповідно до ст. 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Відповідно до ст. 839 ЦК України підрядник зобов'язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором . Підрядник відповідає за неналежну якість наданих ним матеріалу і устаткування, а також за надання матеріалу або устаткування, обтяженого правами третіх осіб. Відповідно до ст. 839 ЦК України якщо робота виконується частково або в повному обсязі з матеріалу замовника, підрядник відповідає за неправильне використання цього матеріалу. Підрядник зобов'язаний надати замовникові звіт про використання матеріалу та повернути його залишок. Якщо робота виконується з матеріалу замовника, у договорі підряду мають бути встановлені норми витрат матеріалу, строки повернення його залишку та основних відходів, а також відповідальність підрядника за невиконання або неналежне виконання своїх обов'язків. Підрядник відповідає за невиконання або неналежне виконання роботи, спричинене недоліками матеріалу, наданого замовником, якщо не доведе, що ці недоліки не могли бути ним виявлені при належному прийманні матеріалу. Відповідно до ст. 852 ЦК України, якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Відповідно до преамбули\~Закону України «Про захист прав споживачів»\~цей Закон регулює відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів. Пунктом 22 частини 1\~ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів»\~встановлено, що споживач це фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов'язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов'язків найманого працівника. А згідно з пунктом 3 цієї частини - виконавець це суб'єкт господарювання, який виконує роботи або надає послуги. Відповідно до ст.ст.\~332,\~344 ЦК України,\~Закону України «Про захист прав споживача»\~виконавець зобов'язаний передати споживачеві роботу, яка за якістю відповідає вимогам нормативних документів, умовам договору, а також інформації про роботу, що надається виконавцем. Відповідно до статті 10 Закону України "Про захист прав споживачів" споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов'язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. Якщо значну частину обсягу послуги чи робіт (понад сімдесят відсотків загального обсягу) вже було виконано, споживач має право розірвати договір лише стосовно частини послуги або робіт, що залишилася. Якщо під час виконання робіт (надання послуг) стане очевидним, що їх не буде виконано з вини виконавця згідно з умовами договору, споживач має право призначити виконавцю відповідний строк для усунення недоліків, а в разі невиконання цієї вимоги у визначений строк - розірвати договір і вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення недоліків третій особі за рахунок виконавця. У разі виявлення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) споживач має право на свій вибір вимагати: 1) безоплатного усунення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) у розумний строк; 2) відповідного зменшення ціни виконаної роботи (наданої послуги); 3) безоплатного виготовлення іншої речі з такого ж матеріалу і такої ж якості чи повторного виконання роботи; 4) відшкодування завданих йому збитків з усуненням недоліків виконаної роботи (наданої послуги) своїми силами чи із залученням третьої особи; 5) реалізації інших прав, що передбачені чинним законодавством на день укладення відповідного договору. Зазначені вимоги підлягають задоволенню у разі виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) або під час її виконання (надання), а в разі неможливості виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) - протягом гарантійного чи іншого строку, встановленого договором, чи протягом двох років з дня прийняття виконаної роботи (наданої послуги) у разі відсутності гарантійного чи іншого строку, встановленого законодавством або договором. За наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Якщо істотні недоліки було виявлено в роботі (послузі), виконаній з матеріалу споживача, споживач має право вимагати на свій вибір або виконання її з такого ж матеріалу виконавця, або розірвання договору і відшкодування збитків. Зазначені вимоги можуть бути пред'явлені споживачем протягом строків, передбачених нормативно-правовими актами та нормативними документами, умовами договору, а в разі відсутності таких строків - протягом десяти років. Виконавець зобов'язаний протягом місяця відшкодувати збитки, що виникли у зв'язку з втратою, псуванням чи пошкодженням речі, прийнятої ним від споживача для виконання робіт (надання послуг). Виконавець не звільняється від відповідальності, якщо рівень його наукових і технічних знань не дав змоги виявити особливі властивості речі, прийнятої ним від споживача для виконання робіт (надання послуг). Відповідно до приписів\~Закону України "Про захист прав споживачів"\~на споживача покладається обов'язок довести: 1) наявність шкоди; 2) наявність дефекту в продукції; 3) наявність причинно-наслідкового зв'язку між такими шкодою та дефектом. Так, в матеріалах справи наявний дефектний акт, який складений по закінчення строку дії договору на виконання ремонтних робіт, яким сторони погодили наявність недоліків по ремонту двигуна. Відповідно до п.12 ст.1 Закону істотний недолік - недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: а) він взагалі не може бути усунутий; б) його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; в) він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором. \~\~\~\~ Згідно зі\~ст. 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є витрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). \~\~ У відповідності до\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Тобто, для покладання на відповідача обовязку відшкодувати позивачу заподіяну майнову шкоду необхідно встановити, що шкоду йому заподіяно саме діями відповідача і між його діями та заподіяною шкодою існує причинний зв'язок. \~\~\~\~ З врахуванням вищевказаних обставин, суд приходить висновку про обґрунтованість вимог позивача в частині стягнення з відповідача матеріальної шкоди у розмірі 11108, 04 грн.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Щодо вимог про стягнення з відповідача моральної шкоди, то такі вимоги задоволенню не підлягають, оскільки як вбачається зі змісту позову, позивач пов'язав позовні вимоги з порушенням його права як споживача, проте п. 5 ст. 4 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачає право споживача на відшкодування моральної шкоди лише у випадках, коли така заподіяна небезпечною для життя і здоров'я людей продукцією. \~\~ \~Відповідно до ч. 1\~ст. 88 ЦПК України\~стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.\~За таких обставин, підлягають стягненню з відповідача на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 487,20 гривень.\~\~\~ На підставі викладеного,

Outcome: partial