Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-08 00:00:00

Позивач Публічне акціонерне товариство «Акціонерний банк «Укргазбанк» в особі Східної регіональної дирекції АБ «Укргазбанк» звернулось до суду з позовом до відповідача [PERSON] про стягнення заборгованості за договором комплексного банківського обслуговування, в обґрунтування якого вказав, що 05.02.2019 року відповідачем [PERSON] було надано заяву-договір №2019/І_С/313-Z0605605-01 про приєднання до Правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за яким здійснюються з використанням електронних платіжних засобів та надання послуг за платіжними картками АБ «Укргазбанк», на підставі якої відкрито поточний рахунок в гривні та видано платіжну карту. Відповідно до заяви-договору від 05.02.2019 року відповідачу надано кредит у формі встановленого ліміту на строк кредитування з 05.02.2019 року по 04.02.2020 року (12 місяців) з можливою сумою кредиту до 300000 грн, щомісячним платежем по кредиту 7% мінімум 50 грн, відсотковою ставкою 36% річних і відсотковою ставкою на прострочену заборгованість 48% річних. Своїми підписами в заяві-договорі сторони підтвердили досягнення всіх істотних умов для даного виду договорів. Відповідач активно користувався грошовими коштами, що знаходились на його рахунку, проте зворотних надходжень від відповідача не вистачало для покриття його витрат, у зв`язку з чим станом на 27.11.2020 року виникла заборгованість за Договором комплексного банківського обслуговування в сумі 17428,87 грн., з яких 14451,53 грн. поточна заборгованість по кредиту, 0,00 грн. прострочена заборгованість по кредиту, 383,79 грн. поточна заборгованість по процентах, 2593,55 грн. прострочена заборгованість по процентах. З метою досудового врегулювання спору на адресу відповідача було направлено вимогу про повернення кредиту, яку відповідач залишив без виконання. Зазначаючи на порушення відповідачем умов договору, позивач просить суд стягнути з нього на його користь вказану заборгованість та судовий збір в розмірі 2270 грн., сплачений при зверненні до суду. \~ \~ \~ \~Представник позивача надав письмові пояснення, у яких зазначив щодо обізнаності відповідача з Правилами відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за яким здійснюються з використанням електронних платіжних засобів, та надання послуг за платіжними картками АБ «УКРГАЗБАНК» (надалі - Правила), виходячи із заяви-договору №2019/І_С/313-Z0605605-01 від 05.02.2019р. (надалі - Заява) відповідач засвідчив власним підписом, що ознайомлений з всією інформацією щодо умов кредитування, отримав всю необхідну інформацію та роз`яснення щодо кредитування. Водночас слід зауважити, що Правила як на момент підписання відповідачем вказаної заяви-договору, так і на даний час знаходяться на офіційному сайті позивача у вільному доступі. З часом, враховуючи зміни з структурі сайту банку вони можуть переміщатися до різних розділів, однак зберігаються у вільному доступі. Так, на даний час Правила та інші документи з вільним доступом, що регламентують ті чи інші права та обов`язки сторін за різними банківськими операціями в попередніх та актуальній редакціях містяться зокрема за посиланнями: https://www.ukrgasbank.com/private/deposits/pravyla_obslugov/ https://www.ukrgasbank.com/private/card_and_current_accounts/cards/arx/ https://www.ukrgasbank.com/private/card_and_current_accounts/ https://www.ukrgasbank.com/private/card_and_current_accounts/cards/public/ Вперше Правила були публічно опубліковані 09.12.2014р. в газеті «Урядовий кур`єр» №22 та на час публікації мали іншу назву (їх назва та зміст в подальшому змінювалась) та, згодом, почали публікуватися на офіційному сайті банку. Щодо суми кредиту у формі овердрафту зазначив, що виходячи з Заяви сторонами визначено граничний розмір суми кредиту у формі овердрафту - до 300 000,00 грн. При цьому, пунктом 6.2.5. Правил визначено, що Банк приймає рішення щодо задоволення заяви Клієнта про замовлення кредитного Продукту (видачу Кредиту) на підставі отриманих відомостей щодо фінансового стану Клієнта. Інформація про прийняте рішення надається Банком засобами телефонного зв`язку або шляхом направлення SMS-повідомлення на Номер мобільного телефону Клієнта. Крім того, виходячи з пунктів 6.6.2, 6.6.3 Правил Банк проводить заходи щодо оцінки кредитоспроможності Клієнта згідно з вимогами законодавства, яке регулює відносини у сфері споживчого кредитування, та у разі прийняття рішення щодо видачі кредиту встановлює: розмір Ліміту Дозволеного овердрафту відповідно до внутрішніх правил управління ризиками, у порядку, визначеному цим розділом Правил; процентну ставку у розмірі, що діє для відповідного кредитного Продукту на день встановлення розміру Ліміту Дозволеного овердрафту; строк кредитування - відповідно до строку, передбаченого для відповідного кредитного Продукту, починаючи з дня встановлення розміру Ліміту Дозволеного овердрафту, повідомляючи про це Клієнта шляхом направлення відповідного SMS-повідомлення. Клієнт підтверджує, що визначений пп. 6.6.1. та 6.6.2. п. 6.6. Правил порядок надання кредиту здійснюється за згодою Сторін та відповідно до вимог чинного законодавства України, яке регулює відносини у сфері споживчого кредитування та не потребує надання до відділення Банку окремої Заяви-Договору чи внесення змін до Заяви-Договору, передбаченої пп. 6.6.1. Правил. Крім того, просив суд врахувати специфіку надання кредиту у формі овердрафту, зокрема той факт, що відповідач отримавши відповідне SMS-повідомлення набув право скористатися будь-якою сумою, що не перевищує розміру, встановленого в SMS-повідомленні протягом всього строку на який такий кредит надавався. Також просив суд врахувати положення глави 6 Правил, що регламентують надання та супроводження Кредиту у формі дозволеного овердрафту. 3. Щодо строку дії кредиту, слід зауважити, що виходячи із Заяви він встановлений сторонами з 05.02.2019р. по 04.02.2020р. При цьому, пунктом 6.14.1. Правил сума заборгованості за Дозволеним овердрафтом має бути погашена у повному обсязі не пізніше останнього дня строку його дії (за виключенням випадків, коли Банком прийняте рішення продовжити дію Дозволеного овердрафту на новий строк). Пунктом 7.2.5. Правил встановлено, що якщо умовами Продукту та Програмою кредитування передбачено умови автоматичного подовження строку дії Дозволеного овердрафту, Сторони погоджують такі умови подовження (пролонгації) строку дії Дозволеного овердрафту: після сплину строку дії Дозволеного овердрафту, визначеного у Заяві-Договорі, дія Дозволеного овердрафту може щоразу подовжуватися на такий самий строк у разі прийняття Банком рішення щодо пролонгації строку дії Дозволеного овердрафту. Датою початку нового строку дії Дозволеного овердрафту вважається дата, наступна за датою закінчення попереднього строку дії Дозволеного овердрафту; ліміт Дозволеного овердрафту для нового строку дії встановлюється у розмірі, встановленому у попередньому строку дії Дозволеного овердрафту, з урахуванням положень пункту Ошибка! Источник ссылки не найден, цих Правил. В даній справі мала місце вказана пролонгація строків дії дозволеного овердрафту, саме з цим і пов`язано зазначення суми заборгованості по кредиту та відсоткам в розрахунку позовних вимог як поточної. Вказане також кореспондується із зазначеним в Заяві періодом погашення кредиту - в кінці строку з врахуванням пунктів 6.14 Правил та умов Заяви щодо щомісячного платежу. Щодо відсоткових ставок та пільгового періоду зауважив, що виходячи визначені в Заяві розміри процентів на поточну та прострочену заборгованість застосовувались при здійсненні розрахунку за відповідні періоди користування кредитом - 36% та 48% відповідно. Пільговий період користування кредитним коштами банком в розрахунок заборгованості не включений. Щодо розміру комісії банку, що фігурує в виписках по особовим рахункам відповідача зауважив, що розмір комісії банку за видачу/встановлення кредиту виходячи із Заяви визначено сторонами в розмірі 4%. Вказана комісія стягується кожного разу, коли позичальник отримує кредит або його часгинку (користується кредитною карткою). При цьому, за зняття готівкових коштів в банкоматах банку, в банках партнерів, при розрахунках (в тому числі і безготівкових) також встановлюється комісія згідно діючих на момент зняття готівкових коштів тарифів банку. Щодо застереження зазначеного в графі 4 Заяви звертає увагу суду, що репрезентативними в застереженні визначені саме наведені в Заяві обчислення реальної процентної ставки по кредиту та орієнтовної загальної вартості кредиту для Клієнту. Іншими словами наведені в заяві обчислення реальної процентної ставки (а не процентної ставки на поточну і прострочену заборгованість) базуються на припущенні, що сторони будуть добросовісно виконувати власні зобов`язання. Логічним є зміна реальної ставки обчисленої на момент підписання Заяви в залежності від допущенної прострочки сплати позичальником чергового платежу по кредиту або відсотків, оскільки реальна відсоткова ставка по суті включає сукупність витрат відповідача при користуванні кредитним коштами, які в свою чергу зміняться (збільшатея) в разі такої прострочки. Щодо виписки по особовим рахункам відповідача зауважив наступне. Згідно зі ст. 41 Закону України "Про Національний банк України" та ч. ч. І, 2 ст. 68 Закону України "Про банки та банківську діяльність" Національний банк України встановлює обов`язкові для банківської системи стандарти та правила ведення бухгалтерського обліку і фінансової звітності, що відповідають вимогам законів України та міжнародним стандартам фінансової звітності. Банки організовують бухгалтерський облік відповідно до внутрішньої облікової політики, розробленої на підставі правил, встановлених Національним банком України відповідно до міжнародних стандартів бухгалтерського обліку. Бухгалтерський облік має забезпечувати своєчасне та повне відображення всіх банківських операцій та надання користувачам достовірної інформації про стан активів і зобов`язань, результати фінансової діяльності та їх зміни. Відповідно до діючого Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженого Постановою Правління НБУ від 04.07.2018р. №75 (надалі - Положення №75), висуваються вимоги до наявності та форми первинних документів банку для відображення відповідних операцій в бухгалтерському обліку та вимоги до процесу ведення регістрів синтетичного та аналітичного обліку. Так, пунктом 45 Положення №75 встановлено, що підставою для бухгалтерського обліку операцій банку є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Крім того, пунктом 65 Положення №75 закріплено, що виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. Пунктами 57-58 Положення №75 визначено, що інформація, що міститься в прийнятих для обліку первинних документах, систематизується на рахунках бухгалтерського обліку в регістрах синтетичного та аналітичного обліку шляхом подвійного запису їх на взаємопов`язаних рахунках бухгалтерського обліку. Регістри синтетичного та аналітичного обліку ведуться на паперових носіях або в електронній формі. Запис у регістрах аналітичного обліку здійснюється лише на підставі відповідного санкціонованого первинного документа (паперового або електронного). Банк самостійно розробляє форми регістрів синтетичного та аналітичного обліку, які повинні містити назву, період реєстрації операції, прізвища і підписи або інші дані, що дають змогу ідентифікувати осіб, які брали участь у їх складанні. Відповідно до пункту 60 Положення №75 Особові рахунки є регістрами аналітичного обліку, що вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня. Виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту (пункт 62 Положення №75). Таким чином, виписки з особових рахунків клієнтів є регістрами аналітичного обліку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій, що також підтверджується судовою практикою з цього питання, зокрема, Постановою Верховного Суду по справі № 913/758/16 від 24.01.2018 року. Враховуючи викладене, слід констатувати, що виписки по особовим рахункам формуються лише на підставі санкціонованого первинного документа (паперового або електронного), є підтвердженням фактично здійсненої операції та не можуть бути змінені банком за власним бажанням. Так, надані суду виписки сформовані автоматично з відповідного автоматизованого програмного комплексу ведення та обліку банківських рахунків, та відображають безпосередній рух грошових коштів та облік операції на окремих рахунках відповідача. Відображення окремих операцій відбувається в декількох рахунках в залежності від плану рахунків. Так, наприклад, погашення прострочених нарахованих відсотків відображається на загальному рахунку 2620 (третій блок у виписці), який фактично є транзитним та містить окрім вказаного відображення і всіх інших операцій по позичковому рахунку відповідача. Одночасно зазначена операція (погашення прострочених нарахованих відсотків) відображається на спеціальному рахунку 2208 який є спеціальним (другий блок у виписці) для обліку нарахованих/сплачених відсотків. При цьому такі суми не «задвоюються», оскільки при розрахунки заборгованості враховуються лише один раз для обчислення окремої частини заборгованості. Тому окремі підсумкові суми в різних блоках можуть не відповідати відповідним сумам в розрахунку заборгованості та містити одну і ту ж операцію по рахунку. Однак при здійсненні розрахунку заборгованості, останній формується на підставі формул та враховує конкретні операції лише один раз. Так, наприклад, при розрахунку суми заборгованості за тілом кредиту використовуються лише ті дані з третього блоку виписки, які відображають рух коштів саме за тілом кредиту, а інші (наприклад погашення нарахованих відсотків) до розрахунку не приймається. Окремо зауважив, що відповідачем не оскаржується факт укладання договору або його окремі умови, не ставиться питання про визнання їх недійсними, не заперечується розмір заборгованості або алгоритми її обліку чи розрахунку. Претензія про дострокове повернення кредиту була отримана та проігнорована відповідачем, до буду відповідач не з`являється, свої заперечення, доводи або альтернативні розрахунки заборгованості суду не надав. На підставі викладеного просив суд враховати дані додаткові пояснення, обґрунтування та докази позовної заяви та, враховуючи байдуже ставлення відповідача до власних прав в процесі, просив суд задовольнити позов у повному обсязі. Позивач не заперечує проти розгляду справи в заочному порядку в разі неявки до судового засідання відповідача. Відповідач, будучи повідомленим про час і місце судового розгляду згідно вимог процесуального закону двічі, до судового засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, відзиву або заперечень на позов не надав. Відповідно до ст.280 ЦПК України суд вважає можливим ухвалити по справі заочне рішення на підставі доказів, наявних в матеріалах справи. Судом встановлено,\~що 05.02.2019 року відповідачем [PERSON] було підписано заяву-договір №2019/І_С/313-Z0605605-01 про приєднання до Правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за яким здійснюються з використанням електронних платіжних засобів та надання послуг за платіжними картками АБ «Укргазбанк», на підставі якої відкрито поточний рахунок в гривні та видано платіжну карту. Відповідно до цієї заяви-договору у розділі «Паспорт споживчого кредиту» відповідачу було надано кредит у формі встановленого ліміту на строк кредитування з 05.02.2019 року по 04.02.2020 року (12 місяців) з можливою сумою кредиту до 300000 грн, щомісячним платежем по кредиту 7% мінімум 50 грн, відсотковою ставкою 36% річних і відсотковою ставкою на прострочену заборгованість 48% річних. Відповідно до п.3.1. сторони своїми підписами підтвердили досягнення згоди щодо всіх істотних умов заяви-договору, що передбачені чинним законодавством України для договорів банківського рахунку фізичної особи, операції за якими, в тому числі, можуть здійснюватися з використанням електронних платіжних засобів та для кредитних договорів (а.с.38). Згідно наданого розрахунку, станом на 27.11.2020 року за відповідачем значиться заборгованість в розмірі 17428,87 грн., з яких 14451,53 грн. поточна заборгованість по кредиту, 0,00 грн. прострочена заборгованість по кредиту, 383,79 грн. поточна заборгованість по процентах, 2593,55 грн. прострочена заборгованість по процентах (а.с.5). На адресу відповідача з метою досудового врегулювання спору позивачем направлялась вимога про повернення кредиту, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень (а.с.41,42). Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст.1054 ЦК України за кредитним договором фінансова установа зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно за ст.ст.526, 527, 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Згідно за ст.599 ЦК України зобов`язання припиняються виконанням, проведеним належним чином. Згідно за ч.1 та ч.3 ст.1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі, що були передані йому позикодавцем) у строк та у порядку, що встановлені договором. Позика вважається повернутою в момент зарахування грошової суми, що позичалася, на банківський рахунок позикодавця або реального повернення йому коштів. Відповідно до вимог ч.1 ст.1048, ч.2 ст.1054 та ч.2 ст.1050 ЦК України наслідками порушення відповідачем зобов`язання щодо неповернення чергової частини суми кредиту є право позивача достроково вимагати повернення всієї суми кредиту та одержання від позичальника процентів від суми позики. Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою ст.638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений із недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст.1055 ЦК України). За положеннями ст.634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Оскільки умови договорів приєднання розробляються Банком, вони повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їхнього відома, у зв`язку із чим Банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Матеріали справи не містять підтверджень, зміст яких саме Тарифів і Умов та Правил надання банківських послуг в ПАТ АБ «Укргазбанк» розумів відповідач, що саме з ними він ознайомився і погодився, підписуючи заяву-договір про приєднання до Правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за яким здійснюються з використанням електронних платіжних засобів, та надання послуг за платіжними картками, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати процентів за користування кредитними коштами. У зв`язку з тим, що підтвердження про конкретні запропоновані відповідачеві Умови та Правила банківських послуг не надані, їх не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного між сторонами шляхом підписання заяви. Не може суд взяти до уваги і надані суду позивачем Правила відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за яким здійснюються з використанням електронних платіжних засобів, та надання послуг за платіжними картками ПАТ АБ «Укргазбанк» з останніми змінами від 11.09.2018 року, оскільки простою перевіркою сайту www.ukrgasbank.com у розділі Головна/Приватним клієнтам/Депозити/Правила відкриття та обслуговування рахунків фізичних осіб в АБ «Укргазбанк» за посиланням https://www.ukrgasbank.com/private/deposits/pravyla_obslugov/ встановлено, що Правила відкриття та обслуговування поточних рахунків на 30 січня 2019 року мали іншу назву, після змін від 11.09.2018 року в них пізніше ще вносились зміни. В заяві-договорі від 05.02.2019 року, підписаній відповідачем, зазначено, що він приєднується до Правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за яким здійснюються з використанням електронних платіжних засобів, та надання послуг за платіжними картками ПАТ АБ «Укргазбанк» від 05.02.2019 року, а така редакція Правил на офіційному сайті позивача відсутня. З наданої суду до матеріалів позову роздруківки Правил вбачається, що до укладання заяви-договору у текст цих Правил вносилися зміни, які відсутні на сайті за посиланням, наданим представником позивача у письмових поясненнях, що суперечить твердженням представника позивача про обізнаність відповідача зі всіма змінами та актуальними редакціями Правил на час підписання заяви-договору від 05.02.2019. Відповідна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного суду від 03.07.2019 у справі № 342/180/17 і має бути застосована і у цій справі, виходячи з тотожності правовідносин сторін. Беручи до уваги основні засади цивільного законодавства та необхідність особливого захисту споживача у кредитних правовідносинах, Велика Палата Верховного Суду у вищенаведеному рішенні зауважила, що пересічний споживач банківських послуг з урахуванням звичайного рівня освіти та правової обізнаності не може ефективно здійснити свої права бути проінформованим про умови кредитування за конкретним кредитним договором, який укладений у вигляді заяви про надання кредиту, та Умов та правил надання банківських послуг, оскільки Умови та правила надання банківських послуг це значний за обсягом документ, що стосується усіх аспектів надання банківських послуг та потребує як значного часу, так і відповідної фахової підготовки для розуміння цих правил, тим більше співвідносно з конкретним видом кредитного договору. Інший висновок не відповідав би принципу справедливості, добросовісності та розумності та уможливив покладання на слабшу сторону споживача невиправданий тягар з`ясування змісту кредитного договору. Відтак, відсутні підстави вважати, що при укладенні договору Банк дотримався вимог, передбачених ч.2 ст.11 Закону України «Про захист прав споживачів», про повідомлення споживача про умови кредитування та узгодження зі споживачем саме тих умов, про які вважав узгодженими Банк. З огляду на встановлені обставини, приведені правові норми та правові висновки, підстав для стягнення з відповідача на користь позивача процентів за договором кредиту не має, а тому позовні вимоги щодо стягнення з відповідача на користь Банку заборгованості за процентами та за простроченими процентами за користування кредитом в сумі 2977,34 гривень є такими, що не підлягають задоволенню. При цьому суд зауважує, що посилання Банку на умови кредитування у відповідному розділі заяви-договору від 05.02.2019 «Паспорт споживчого кредиту», судом не приймається як доказ на підтвердження досягнення між сторонами угоди щодо розміру сплати процентів за користування кредитними коштами, виходячи з такого. За змістом статті 9 Закону України «Про споживче кредитування» від 15 листопада 2016 року № 1734-VIII паспорт споживчого кредиту визначений як інформація, необхідна для порівняння різних пропозицій кредитодавця з метою прийняття ним обґрунтованого рішення про укладення відповідного договору, в тому числі з урахуванням обрання певного типу кредиту. Така інформація надається споживачу до укладення договору про споживчий кредит і не є тотожною самому договору споживчого кредитування. В заяві-договорі позичальника міститься інформація щодо банківського продукту, який може бути наданий позичальнику. Крім того зі змісту самої заяви-договору від 05.02.2019 вбачається, що умови договору про споживчий кредит можуть відрізнятися від інформації, наведеної в цьому Паспорті споживчого кредиту, та будуть залежати від проведеної кредитодавцем оцінки кредитоспроможності Клієнта з урахуванням, зокрема, наданої ним інформації про майновий та сімейний стан, розмір доходів тощо (а.с.38). Отже, зазначений паспорт споживчого кредиту містить узагальнену інформацію про умови кредитування та передує укладенню кредитного договору з позичальником, оскільки передбачає проведення оцінки кредитодавцем кредитоспроможності споживача. Крім того, умови, викладені у розділі заяви-договору від 05.02.2019 «Паспорт споживчого кредиту» суперечать відомостям, викладеним у виписці по особовому рахунку щодо [PERSON] , який включає нараховані відсотки поза межами кредитування, умови щодо встановлення кредитного ліміту, передбачені Правилами відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за яким здійснюються з використанням електронних платіжних засобів, та надання послуг за платіжними картками ПАТ АБ «Укргазбанк», з якими, як дійшов суд у висновку вище, відповідач не був ознайомлений. Не може суд прийняти як доказ, в частині підтвердження нарахованих процентів, розрахунку заборгованості [PERSON] , наданій позивачем до позову, оскільки сума нарахованих процентів у розрахунку, не співпадає ані з випискою по особовому рахунку, ані з вимогами, заявленими до стягнення (заявлена поточна 383,79 грн, у розрахунку нарахована поточна 4376,03 грн; заявлена прострочена заборгованість 2593,55 грн, у розрахунку нарахована прострочена 117,30 грн). при цьому період розрахунку заборгованості у розрахунку визначений менше, ніж заявлений до стягнення (у розрахунку по 01.11.2020, заявлені вимоги на 27.11.2020). Однак, враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку ПАТ АБ "Укргазбанк" не повернуті, а також вимоги частини другої статті 530 ЦК України за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, суд вважає, що позивач вправі вимагати захисту своїх прав через суд - шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів, тобто у даному випадку суд вбачає наявність правових підстав для стягнення в примусовому порядку з боржника суми непогашеного тіла кредиту в розмірі 14451,53 грн. При цьому суд не приймає доводи представника позивача щодо відсутності заперечень зі сторони відповідача про факти укладення договору або його умов, оскільки цивільне процесуальне законодавство не пов`язує обов`язок суду щодо належної оцінки наданих позивачем доказів, винесення законного рішення з реалізацією або ні відповідачем свого права на участь у судовому провадженні. Судовий збір підлягає стягненню з відповідача пропорційно сумі задоволених вимог у порядку, передбаченому ст.141 ЦПК України, у розмірі 1882,22 гривень. На підставі викладеного,

Outcome: partial