Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-20 00:00:00

До Дніпровського районного суду м. Києва звернулось Головне управління охорони водних біоресурсів у м. Києві з позовом до [PERSON], третя особа: Управління Державного казначейства у Дніпровському районі м. Києва про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів. Просить суд стягнути з відповідача заподіяну шкоду в сумі 1 088,00 грн. Позовні вимоги мотивовані тим, що Головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Головного управління охорони водних біоресурсів у м. Києві 16.02.2013 року о 15 год. 00 хв. на березі каналу Бортницької насосної станції аерації, що в м. Києві виявлено незаконний вилов риби [PERSON] Вилов риби проводився забороненим власним знаряддям. Відповідачем у такий спосіб було виловлено наступні цінні види риби: карась - 14 (чотирнадцять) шт. та лящ - 5 (п'ять) шт., загальною вагою 6 (шість) кг. Шкода рибним ресурсам держави обчислена згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 р. № 1209 "Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів" становить: 1088 грн. 00 коп., що підтверджується розрахунком збитків до протоколу про адміністративне правопорушення № 000384 від 16 лютого 2015 року. Вина відповідача встановлена постановою Дарницького районного суду м. Києва у справі № 753/5100/15-п від 07.04.2015 року, якою відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Представник позивача в судовому засіданні не з'явилась, проте, направила до суду письмову заяву, якою позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила розглядати справу без її участі, проти ухвалення заочного рішення у випадки повторної неявки відповідача у судове засіданні не заперечувала. Відповідач в судові засідання не з'явився, про час та місце судових засідань повідомлявся судом відповідно до вимог ст. 74 ЦПК України і є належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, що підтверджується належними доказами, які містяться в матеріалах справи. Згідно ст. 224 ЦПК України, суд, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За згодою позивача суд ухвалив про заочний розгляд справи, на підставі наявних доказів. На підставі ст.197 ч.2 ЦПК України справа розглянута у відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до статті 61 Цивільного процесуального кодексу України обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов'язкові для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду з питань, чи мали місце дії та чи вчинені вони цією особою. Постановою Дарницького районного суду м. Києва у справі № 753/5100/15-п від 07.04.2015 року, відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення (а.с. 3). Згідно з абз. 1 ч. 2 ст. 10 Закону України "Про тваринний світ" громадяни зобов'язані охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин, сприяти відтворенню відновлювальних об'єктів тваринного світу, використовувати об'єкти тваринного світ; відповідно до закону, відшкодовувати шкоду заподіяну ними тваринному світ внаслідок порушення вимог законодавства. Відповідно до ст. 3 Закону України "Про тваринний світ" об'єктами тваринного світу є дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популярному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Згідно із ч. 4 ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язав відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірам встановлених законодавством України. Відповідно до ч. 5 ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінально відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Згідно з ч. 1 ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно ст. 20 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальстві та охорону водних біоресурсів" шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебуванні внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, як безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Згідно ч. 1 до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірним рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Як вбачається з такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об'єктах України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 р. № 1209,- оцінка збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги встановлена за: лящ - 10 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а за Карась - 1 неоподатковуваний мінімум доходів громадян. Загальна шкода, заподіяна незаконними діями відповідача становить 5 х 17 х 10 = 850 грн. - за 5 рибин ляща та 14 х 17 = 238 грн. - за 14 рибин карася, а загальний розмір шкоди = 1088,00 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 37 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об'єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, та континентальному шельфі, є об'єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органу місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. На підставі вищевикладеного, ссуд дійшов висновку, що позовні вимоги Головного управління охорони водних біоресурсів у м. Києві до [PERSON], третя особа: Управління Державного казначейства у Дніпровському районі м. Києва про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів підлягають задоволенню в повному обсязі. На підставі ст. 88 ЦПК України, якщо сторона, на користь якої ухвалено рішення, звільнена від оплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати в дохід держави. Отже, з відповідача в дохід держави належить стягнути судовий збір в сумі 487, 20 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved