Jurisdiction: civil
Date: 2015-10-28 00:00:00

Позивач звернувся в суд з позовом про визнання договору недійсним та відшкодування матеріальної шкоди , посилаючись на те, що 25.07.2014р. з Приватним пдприємством «Фінсектор», укладено договір №222754 з метою отримання кредиту в сумі 50.000,00 гривень. Однак, до самого моменту підписання договору представник відповідача не надала можливості ознайомитися із текстом договору, зазначивши, що це не передбачено внутрішніми правилами інії. В результаті, взагалі була позбавлена можливості зрозуміти суть та предмет договору і об»єктивно оцінити ризики підписаної угоди через відмову роз'яснити договір в частині умов отримання позики. А та інформація, яка була надана представником підприємства не викликала в ніяких сумнівів, лише згодом зрозуміла, що вона не відповідала дійсності.Коли на наступний день, після підписання договору, 26 травня 2015 року, не отримала обіцяної кредитної виплати, звернулася до представника ПП «Фінсектор» в м. Харкові, яка пояснила , що для того, аби отримати виплату, необхідно зробити якомога більше грошових внесків на рахунок підприємства, в результаті чого буде обрано особу, яка зробила таких внесків більше ніж інші учасники та саме ця особа отримає кредитну виплату від приватного підприємства. Однак кредит так і не отримала , оскільки ввели в оману щодо обставин , які мають істотне значення , так як кредит не збирались надати , а лише хотіли отримати її кошти,як виявилось не мають права надавати кредити, тому просить визнати договір недійсним відповідно до ст.. 19 Закону України «Про захист прав споживачів», оскільки умови є несправедливими та непрозорими , унаслідок чого утворюється істотний дисбаланс договірних прав та обов»язків . Просить визнати недійсними договори з ПП «Фінсектор» № 222754 від 25.05.2015р., з ПП «Кладінфо» № 222754 від 25.05.2015р., з ТДВ «СК Традо» № 013286 від 25.05.2015р. стягнути ПП «Кладінфо» кошти в розмірі 5 000 грн., з ТДВ «СК Традо» з 2500 грн .. В судове засідання позивач не з»явився, просила розглядати в її відсутність, позов задовольнити . Відповідачі в судове засідання не з»явилися , про день та час розгляду справи повідомлялися . Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України.. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до слідуючого . Встановлено, що 25.07.2014р. з Приватним пдприємством «Фінсектор», укладено договір №222754 з метою отримання кредиту в сумі 50.000,00 гривень. З ТДВ «СК Традо» позивачка уклала договір № 013286 від 25.05.2015р. та сплатила 2500 грн. З ПП «Кладінфо» позивачка уклала договір № 222754 від 25.05.2015р. та сплатила 5000 грн. Відповідно до п. 4.12. зазначеного договору № 222754: Перший та наступні рішення про надання безвідсоткової позики, якщо дозволяє Фонд Учасників, надаються в такому порядку Перевагу має той Учасник, що надіслав Заяву, яка містить максимальне Повідомлення та/або найбільшу кількість сплачених платежів до Фонду Учасників;У випадку, коли декілька Учасників надіслали Заяви з однаковими Повідомленнями та/або однаковою найбільшою кількістю сплачених платежів до Фонду учасників, перевагу має той Учасник, який раніше уклав Договір; Якшо дозволяє фонд Учасників, одне рішення про надання безвідсоткової позики надається такому Учаснику, що надіслав Заяву з максимальною загальною кількістю запропонованих та або сплачених платежів до Фонду Учасників. У випадку, коли декілька Учасників надіслали однакові заяви з загальною кількістю запропонованих та/або сплачених платежів до Фонду учасників, перевагу має той Учасник , який раніше уклав Договір. Відповідно до п.20 Постанови Пленуму Верховного суду України ПЛЕНУМ ВЕРХОВНОГО СУДУ УКРАЇНИ від 06.11.2009 N 9 Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними Правочин визнається вчиненим під впливом обману у випадку навмисного введення іншої сторони в оману щодо обставин, які впливають на вчинення правочину. На відміну від помилки, ознакою обману є умисел у діях однієї зі сторін правочину.Наявність умислу в діях відповідача, істотність значення обставин, щодо яких особу введено в оману, і сам факт обману повинна довести особа, яка діяла під впливом обману. Обман щодо мотивів правочину не має істотного значення. Відповідно до чч. 1, 2 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені чч. 1-3, 5 та 6 ст. 203 цього Кодексу. Відповідно до положень, закріплених у ч. 1, п. 7 ч. 3, ч. 6 ст. 19 Закону України "Про захист прав споживачів", забороняється здійснення нечесної підприємницької практики. Нечесна підприємницька практика включає в себе будь-яку діяльність (дії або бездіяльність), що вводить споживача в оману або є агресивною. Зокрема, відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 19 цього Закону забороняються як такі, що вводять в оману, утворення, експлуатація або сприяння розвитку пірамідальних схем, коли споживач сплачує за можливість одержання компенсації, яка надається за рахунок залучення інших споживачів до такої схеми, а не за рахунок продажу або споживання продукції. Правочини, здійснені з використанням нечесної підприємницької практики, є недійсними. Таким чином, Законом України "Про захист прав споживачів" закріплена можливість визнання недійсними правочинів, здійснених із використанням нечесної підприємницької діяльності, яка полягає, зокрема, у введенні в оману споживачів шляхом залучення їхніх коштів з метою реалізації діяльності пірамідальної схеми. При цьому в зазначеному Законі нормативне визначення поняття "пірамідальної схеми" не надано, однак визначені ознаки, які відносять діяльність суб'єкта підприємництва до "пірамідальної схеми". Аналіз п. 7 ч. 3 ст. 19 Закону України "Про захист прав споживачів" дає підстави для висновку, що поняття "пірамідальна схема" у розумінні цієї норми має такі обов'язкові ознаки: а) здійснення сплати за можливість одержання учасником компенсації; б) компенсація надається за рахунок залучення учасником інших споживачів схеми; в) відсутність продажу або споживання товару.Таким чином, для кваліфікації "пірамідальної схеми" необхідна наявність усіх зазначених ознак. Відсутність вищевказаних ознак виключає можливість визнання схеми як "пірамідальної", тобто такої, що порушує норми чинного законодавства України. Так, пірамідальній схемі властива сплата за можливість одержання окремим учасником компенсації, яка повинна надаватися за рахунок залучення цим учасником схеми інших споживачів. У той самий час предметом Угоди сторін, укладеної в рамках функціонування системи, є надання учаснику програми адміністративних послуг, у тому числі фінансового характеру, з метою з отримання безвідсоткової позики. Згідно ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Згідно ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього кодексу. Згідно ч. 4 цієї ж статті доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Аналізуючи зібрані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача про визнання договорів від 25.05.2015р. недійсними,стягнення коштів знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, доведені та підлягають задоволенню, оскільки відповідачі навмисно ввели позивача в оману щодо обставин, які впливають на вчинення правочину. Згідно із ст. 88 ЦПК України з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню в рівних частинах сплачений судовий збір в розмірі 243,60 грн.

Outcome: approved