Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-01 00:00:00

\~ \~ \~ В січні 2020 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів, в якому просить визнати протиправними дії та скасувати (анулювати) Повідомлення про початок будівельних робіт від 20.09.2019 року № МК 061192630344, виданий Державною архітектурно-будівельною інспекцією у Миколаївській області Гончарову А.В. на об`єкт «Будівництва індивідуального житлового будинку за адресою: [ADDRESS] »; визнати протиправними дії та скасувати (анулювати) Декларацію про готовність до експлуатації об`єкта від 21.11.2019 року № 141193251012, видану Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради Гончарову А.В. на об`єкт «Будівництва індивідуального житлового будинку за адресою: [ADDRESS] » та скасувати Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) державного реєстратора речових прав на нерухоме майно [PERSON] , індексний номер 49966076 від 02.12.2019 року та зобов`язати державного реєстратора речових прав на нерухоме майно Департаменту з надання адміністративних послуг Миколаївської міської ради внести відповідні зміни в Державний реєстр речових прав на нерухоме майно. В обгрунтування позовних вимог посилається на те, що є власником квартири [ADDRESS] . Наприкінці вересня 2018 року по сусідству з її квартирою по [ADDRESS] почали проводити незаконне самовільне будівництво з порушенням ДБН. Після її та [PERSON] численних звернень Управлінням ДАБК ММР та Управлінням ДАБІ у Миколаївській області були скасовані дозвільні документи на початок будівництва та зупинена дія будівельного паспорту. Проте самовільне будівництво все одно продовжувалося. Позивачкою було замовлено проведення декількох будівельно-технічних експертиз, висновками яких підтверджується порушення при вказаному будівництві діючих норм та вимог ДБН відносно житлової квартири, що перебуває у її власності, а саме порушені вимоги інсоляції і освітленості та протипожежні вимоги. Також експертом встановлено, що усунення вказаних порушень неможливо без знесення чи перепланування відповідного житлового будинку відповідача. Проте згодом їй стало відомо, що [PERSON] все ж таки отримано дозвільні документи на самовільне будівництво та зареєстровано право власності на на відповідний будинок 21.11.2019 року на підставі Декларації про готовність житлового будинку до експлуатації - що вона вважає незаконним та просить скасувати оспорювані документи та державну реєстрацію права власності на житловий будинко в [ADDRESS] , оскільки при будівництві вказаного об`єкту грубо порушені вимоги діючих ДБН і за таких обставин органи ДАБІ та архітектури та містобудування не мали права сприяти [PERSON] у завершенні та введенні в експлуатацію даного будинку. Як наслідок, вважає і державну реєстрацію права власності на нове будівництво за [PERSON] , оскільки вона проведена на підставі документів, що містили недостовірні дані та підлягають скасуванню. В травні 2020 року надані письмові пояснення Департаменту архітектури та містобудування ММР, в яких заперечують позовні вимоги та просять про відмову у задоволенні позову. В обгрунтування своїх заперечень посилаються на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 11.04.2019 року у справі № 400/3131/18 за позовом [PERSON] до Управління ДАБІ в Миколаївській області про оскарження дій по зупиненню дії будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 19.06.2018 року. Враховуючи вищезазначене рішення [PERSON] звернувся до директора Департаменту із заявою 27.08.2019 та відповідним пакетом документів на видачу будівельного паспорту забудови земельної ділянки по [ADDRESS] . В подальшому, з урахуванням положень ст. 27 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку видачі будівельного паспорту № 103, Генерального плану м.Миколаєва, затв рішенням ММР від 18.06.2009 № 35/18 , Плану зонування території міста Миколаєва , затв. рішенням ММР від 17.05.2019 № 36/18 та вказаного рішення адміністративного суду - 09 вересня 2019 року [PERSON] видано Департаментом будівельний паспорт № 15-1725 . За такого, Департаментом було видано [PERSON] , будівельний паспорт в межах повноважень та з дотриманням норм діючого законодавства. На теперішній час будівельний паспорт є чинним і ніким не скасовано та не зупинено. В червні 2020 року на адресу суду надійшли заперечення на позовну заяву від Депатраменту з надання адімністративних послуг ММР, в яких зазначають, що рішення про державну реєстрацію прав від 02.12.2019 року прийнято у відповідності до вимог чинного законодавства на підставі документів, які в момент проведення реєстраційної дії відповідали вимогам чинного законодавства, отже суд не може визнати дії державного реєстратора пртиправними та зобов`язати його здійснити певну реєстраційну дію, в тому числі вносити певні зміни до Державного реєстру. Просить слухати справу у відсутності їх представника та відмовити в задволенні позову щодо позовних вимог, заявлених до державного реєстратора Чекановського С.І. В червні 2020 ркоу надійшов відзив на позову від представника відповідача [PERSON] адвоката Єленич О.В., в якому просять відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Посилається, що позивач на обгрунтування своїх доводів надає неналежні та недопустимі докази. Будівництов було розпочато у відповідності до встановленого порядку за наявності відповідних докмуентів та здійснювалося у відповідності до вимог чинного законодавства України, за завчасним повідомленням про початок виконання буівельних робіт 25.06.2018 року. Також зазначає, що відстуність порушень з боку відповідача встановлена і рішенням від 11 квітня 2019 (справа № 400/3131/18) Миколаївського окружного адміністративного суду. У вересні 2020 року надійшов відзив на позов від Управління ДАБК ММР, в якому просять відмовити у задводленні позову у понвому обсязі. Зазначає, що Управлінням неодноразвоо призначалися перевірки за вказаною адресою, останню перевірку було призначено на підставі вимоги головного інспектора будівельного нагляду Управління ДАБІ від 11.10.2019 року - згідно наказу по управлінню ДАБК ММР від 21.10.2019 № 446 - з 24 по 31 жовтня 2019 року. Під час проведення заходів державного архітекутрно-будвельного контролю замовник [PERSON] не допустив посадових осіб на об`єкт та протягом перевірки не надав необхідні документи для здійснення контролю. За результатми проведених заходів 31.10.2019 складено Акту від 31.10.2019 № 193/2019 про недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю та видано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діялності, будівельних норм, державних стандартів і правил шляхом допущення посадових осіб Управління на об`єкт терміном виконання до 14.11.2019 року , матеріали надіслані поштою. Протягом 10-21 грудня 2019 року здійснена перевірка виконання вказаного припису, в ході яких встановлено, що [PERSON] подав декларацію про готовність об`єкта до експлуатації, яка зареєстрована 21.11.2019 року, та отримав 27.11.2019 року право власності на нерухоме майно. Зважаючи на наведене Управління не мало законних підстав для проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю. Як викладено у Постанові від 02 жовтня 2018 року ( справа №465/1461/16-а) Верховного Суду, для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватись лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт. Тобто за загальним правилом такі перевірки можливі щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва. Виключенням із цього загального правила є виявлення факту самочинного будівництва у зв`язку з чим, такі перевірки можуть стосуватися й збудованого об`єкту. Водночас, на думку колегії судді після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання, та виключає можливість віднесення такого об`єкту до самочинного в силу його узаконення. А відтак, не може визнаватись законною перевірка контролюючого органу такого об`єкта та акти, оформлені за результатами державного архітектурно-будівельного контролю. Будівельний паспорт є чинним та не був скасований, повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 20.09.2019 № МК 061192630344 та декларація про готовність до експлуатації об`єкт від 21.11.2019 № МК 141193251012 реєструвалися на підставі діючого будівельного паспорту. Отже, в Управління ДАБК ММР були відсутні правові підстави для відмови у реєстрації дозвільних документів, або їх скасування. Крім того, листом від 01.10.2019 № 733/22.01-16 Управління ДАБК ММР зверталося до управління ДАБІ у Микодлаївській області щодо перевірки законності видачі будівельного паспорту , проте жодної відповіді не надходило. В жовтні 2020 року надійшли заперечення позивача на пояснення третьої особи Департаменту архітектури та містобудування ММР. Зазначає, що обставини, встановлені рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду у справі № 400/3131/18 не мають значення для розгляду даної справи, оскільки встановлені нові порушення вимог ДБН , викладені у розрахунку інсоляції та подальших висновках експерта. Зазначає, що новий будівельний паспорт навіть піля цього рішення адміністративного суду все одно не міг бути виданий, оскільки за весь цей період [PERSON] надавалися до Департаменту і розрахунок інсоляції , і вказані висновки експертів, тобто на час видачі нового паспорту в Департаменті уже були документи про порушення прав власнків частини будівлі на суміжній земельній ділянці. Проте , не зважаючи на неусунення [PERSON] таких порушень, Департамент не взяв це до уваги, а лише керувавмя вищевказним ріщенням суду від 11.04.2019 року. При цьому, слід зазначити, що у період з 13.08.2019 по 22.08.2019 року була призначена позапланова перевірка вказаного житлового будинку та за її результатами [PERSON] , було вручено припс від 22.098.2019 року № 49 "Про зупинення підготовчих та будівельних робіт" та припис № 49-1 "Про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил " на усунення виявлених порушень під час будівництва. Тобто управління ДАБК фактично визнало допущені порушення замовником та зобов`язало їх усунути. Виконання цих приписів не було встановлено, проте незаважючи на невиконання діючих приписів замовнику все одно видано новий будівельний паспорт - що викликає сумнів щодо законності та справедливості дій даного орагну. В жовтні 2020 року представником позивача подана відповідь на відзив відповідача [PERSON] , в яких зазначає про належність та достовірність наданих позивачкою доказів, в тому числі розрахунку інсоляції та експертних висновків. Щодо рішення адміністративного суду, то зазначає, що не дивлячись на скасування рішення про зупинення дії будівельного паспорту, то все одно відповідачу був виданий новий будівельний паспорт, в якому нічого не змінилося, і порушення ДБН залишилися актуальними. В жовтні 2020 року представником позивача подана відповідь на відзив відповідача управління ДАБК ММР. Так, відповідачем неодноразово призначалися первірки на спірному об`єкті, проте жодна перевірка не мала ніякого результату взагалі лише зазначалося, що перевірки не вдалося провести через недопуск замовника. При цьому надані [PERSON] документи на підтвердження порушення норм ДБН при будівництві ігнорувалися взагалі. Тобто відповідач, не персвідчившись, чи були [PERSON] усунуті порушення ДБН, незважаючи на невиконанян власних приписів - реєструє Декларацію про готовність об`єкта до експлуатації. Адже був направлений лист заступника начальника управління ДАБК ММР до від 01.10.2019 до Управління ДАБІ про встановлені порушення при оформленні будівельного паспорту - з проханням зідйснити нагляд за дотриманням містобудівного законодавства .Протк знову ж таки, не отримавши навіть відповіді відповідач реєструє Декларацію, достовірно знаючи про наявні порушення при будівництві. Зазначає, що саме у зв`язку із халатним виконанням своїх обов`язків органів ДАБК, ДАБІ та Департаменту архітектури та містобудування ММР - були повністю видані та легалізовані правовстановлюючі документи на житловий будинок [PERSON] , який побудовано з грубим порушенням діючих будівельних норм та правил. В листопаді 2020 року надійшли заперечення на відповідь на відзив від представника відповідача Управління ДАБК ММР. Зазначають, що твердження позивача про бездіяльність управління є хибними, адже увесь період існування спірних питань щодо будівництва вказаного об`єкта Управління ДАБК регулярно вживалися заходи перевірки відносно замовника [PERSON] . Приписи Управління ДАБК від 22.08.2019 року були повністю виконані замовником - спочатку роботи будівельні були призупинені, а 12.09.2019 року він повідомив про отримання нового будівельного псапорту та реєстрацію повідомлення про початок будівельних робіт. Питання видачі будівельного паспорту не належать до сфери повноважень Управління ДАБК і повністю віднесені до сфери діяльності департаменту архітектури та містобудування ММР. В подальшому виникли сумніви у правильності оформлення будівельного паспорту, про що був направлений лист від 01.10.2019 року до Управління ДАБІ про здійснення перевірки. Отже, Управління діяло в межах своїх повноважень та оперативно реагувало на виявлені факти порушень та своєчасно повідомляло про це уповноважені органи. Зазначають, що положеннями ст. 36,37 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності", ЗУ "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" - відмова у видачі дкумента дозвільного харатктеру за підставами, не передбаченим законом, не допускається, згідно ст. 9 ЗУ "Про адміністративні послуги» не допускається вимагати від суб`єкта звернення не передбачений законом перелік документів для надання адміністративної послуги. За такого, управління було позбавлено можливості не реєструвати [PERSON] повідомлення про початок виконання будівельних робіт та Декларацію про готовність об`єкта до експлуатації. Отже, Управлння діяло в межах повноважень за визначеним законодавством алгоритмом дій, натомість позивач не вказує, які саме недостовірні дані були внесені [PERSON] до декларації та не враховані Управлінням ДАБК. В березні 2021 року представником відповідача [PERSON] адвокатом [PERSON] , надано додаткові письмові пояснення .Зазначає,що аналіз позовної заяви свідчить, що всю позицію позивача побудовано на трьох документах - розрахунку інсоляції та висновках експерта від 21.08.2019 та від 10.10.2019 року. Проте з експертних висновків вбачається, що всі вони зроблені на підставі висновках, викладених в розрахунку інсоляції. Тобто встановлення невідповідності висновків розрахунку інсоляції гарантовано тягне за собою неправомірність та невідповідність висновків експерта. Проте вказаний розрахунок містить посилання на нечинні нормативно-правові акти, які вже втратили чинність. Сам розрахунок містить багато технічних неточностей та спростовується наданим відповідачем висновком від 11.03.2021 року. Ухвалою суду від 12 березня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі. У зв`язку з великою навантаженістю, призначити підготовче судове засідання на 17.06.2020 року. В подальшому оголошувалася перерва в підготовчому провадженні за клопотанням сторін. Ухвалою суду від 10.12.2020 року відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради Іванковської Ю. про закриття провадження у справі. Протокольною ухвалою суду від 19.01.2021 року закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до судового розгляду. Представник позивача в судовому засіданні просив про задоволення позову з підстав, викладених у позовній заяві та заявах по суті спору. Додатково звернув увагу на те, що внаслідок будівництва спірного двоповерховго будинку порушена інсоляція однієї з кімнат квартири позивача, а внаслідок такого затемнення у кімнаті з`явилася пліснява, чим порушуються санітарні норми . Крім того, новий будинок стоїть безпосередньо на комунікаціях водопроводу - що є грубим порушенням ДБН. Третя особа [PERSON] в судовому засіданні просив про задоволення позову. Суду пояснив, що він проживає в сіпній квартирі, після будввництва спіроного житлового двоповерхового будинку дитяча кімната їх квратири майже повністю затемнена, в ній вже з`явилася пліснява, в ній неможливо проживати дитині, яка не бачить сонячного світла, а бачить глуху стіну зеленого кольору і все. Від самого початку будівництва [PERSON] , ще коли копали яму під фундамент і здійснили пошкодження водопровідної труби, вони почали писати колективні та індивідуальні скарги до відповідачів . Вживалися певні заходи, відносно відповідача [PERSON] , виносилися приписи про усунення порушень містобудівного законодавства, була зупинена дія будівельного паспорта, як такого що оформлено з порушеннями щодо схеми розташування об`єкта забудови на земельній ділянці, повідомлено про припинення будівельних робіт, 15.03.2019 Упралінням ДАБК скасовано і реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Проте будівництво продовжувалося, не зважаючи на заборони. Ними було зібрано докази на підтвердження порушення інсоляції їх квартири внаслідок незаконного будівництва та відповідні експертні висновки про поушенні норм ДБН та протипожежних норм при будівництві. Всі ці докази вони подавали до Управління ДАБК , призначалися начеб-то відповідні перевірки , направлялися численні звернення до ДАБІ ТА ДАБК , в листах-відповідях на їх зверненнях відповідачами фіксувалися порушення. Проте ДАБК був виданий [PERSON] ,в новий будівльний паспорт , апотім, нічого ен змінивши в ситуації і зареєстровано Декларацію прро готовність об`єкта до експлуатації. Тому вони вимушені звернутися до суду за захистом своїх порушених прав. Представник відповідача Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради Іванковська Ю. просила відмовити у задоволенні позову з викладених у письмових поясненнях підстав. Ззаначила, що після реєстрації права власності на об`єкт нового будівництва вичерпується дія Декларації про готовність об`єкта до експлуатації , отже вона вже не може бути скасована. Звернула увагу суду на те, що замовник [PERSON] звернувся до Управління вже з повним пакетом документів , до якого був і чинний будівельний паспорт, тобто дотримання ДБН при здійсненні спірного нового будівництва вже повинно було бути перевіреним. В 2019 році ними проводилися перевірки і були винесені навіть приписи про зупинення будівельних робіт, проте потім недоліки замовником були усунуті . Управління ДАБК досить обмежено за змінами у законодавстві в сфері державного архітектурно-будівельного контролю у контролюючих повноваженнях отже з їх боку вони діяли в межах наданих повноважень і не допускали порушень законодавства. Саме ж дотримання норм ДБН повинні були перевіряти Департамент архітекутри та містобудування ММР при видачі будівельного паспорту . Представник відповідача [PERSON] - адвокатка Єленич О.В. заперечувала проти заявленого позову з підстав, викладених у відзиві та інших письмових поясненнях та заявах по суті справи. Звернула увагу суду на те, що усі докази і обгрунтування позовних вимог базуються на Розрахунку інсоляції, який потім був покладений в основу висновків експерта. Проте жоден з нормативно-правових актів, посилання на які містится у вказаному розрахунку , не був чинним на час дослідження. Також під час його проведення умисно не було проведено розрахунку іншої кімнати, що призвело до необ`єктивного результату. Ці покази позивача спростовані наданим Висновком ТОВ «Центр судових інженерних експертиз і архітектури» від 11.03.2021 року, який був виконаний на підставі та з дотриманням ДСТУ-Н Б В 2.2 27:2010 «Настанова з розрахунку інсоляції об`єктів цивільного призначення» і встановлює забезпечення інсоляції квартири позивачки в цілому. Стосовно тверджень представника позивача про здійснення будівництва на земельній ділянці, на якій прокладена каналізаційна труба до житлового будинку [ADDRESS] то жодна із заяв по суті справи, включаючи саму позовну заяву такої підстави не містить. До того ж листом МКП «Миколаївводоканал» від 13.04.2021 року такі звинувачені повністю спростовані. Також зазначила, що доказів наявності підстав, передбачених ст. 39-1 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» , для скасування реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатацї, а саме подання замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом. Натомість спірний об`єкт збудований на земельній ділянці, що була відведена для цієї мети; документи, що надають право на виконання будівельних робіт на момент їх виконання були в наявності; будівельний паспорт від 09.09.2019 року є чинним і не оскаржується. Після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підстав зареєстрованої декларації про готовність об`єкта до експлуатації остання вичерпує свою дію фактом виконання та виключає можливість віднесення такого об`єкта до самочинного. Позивачем взагалі не наведено взаємозв`язок між доданими доказами та позвоними вимогами, не зазначено яким чином надані докази свідчасть про протиправність дій відповідачів. Представники Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області, Департаменту з надання адміністративних послуг Миколаївської міської ради, Департаменту архітектури та містобудування Миколаївської міської ради в судове засідання не з`явилися, надали суду заяви про розгляд справи у їх відсутність та заперечували проти задоволення позовних вимог. Вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Як встановлено судом, на підставі Договору купівлі-продажу від 18.04.2003 року [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Згідно технічного паспорту квартира є двокімнатною , житловою площею 30,3 кв.м., житлові кімнати, площею 19,4 кв.м - вікно виходить у бік сусіда по [ADDRESS] , та кімната площею 10,9 кв.м. - вікно виходить у бік внутрішнього двору . [PERSON] є власником земельної ділянки, площею 0,0468 га, за адресою [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу від 28.02.2017 року , кадастровий номер 4810137200:09:047:0008 з цільовим призначенням: землі житлової забудови, для будівництва та обслуговування жилого будинку , господарських будівель та споруд. [PERSON] , як власником земельної ділянки ( кадастровий номер 4810137200:09:047:0008) подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт , яке зареєстровано 25.06.2018 року за № МК 061181761613, подано будівельний паспорт № 15-1247 від 19.06.2018 року. 25 вересня 2018 року Упралінням ДАБК ММР було зареєстровано подану [PERSON] геодезичну зйомку ( інженерно-геодезичні вишукування) земельної ділянки по [ADDRESS] та Фототаблицу з зображеннями самовільного будівництва у дворі будинку [ADDRESS] . У відповідь на заяву позивачки Упраалінням ДАБК ММР надано відповідь від 10.10.2018 року про те, що за результатами розгляду даних будівельного паспорту виявлені підстави вважати, що Управлінням містобудування та архітектури ММР допущено помилки в його оформленні, про що буде проведена відповідна перевірка. На підставі звернення Управління ДАБК ММР - Управлінням ДАБІ у Миколаївській області рішенням від 05.12.2018 № 245-з зупинена дія будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 19.06.2018 № 15-1247 на об`єкт будівництва за адресою [ADDRESS] . Заявнику [PERSON] надіслано листа щодо припинення проведення робіт з будівництва вказаного житлового будинку - до поновлення дії будівельного паспорту.Зазначено, що зупинення дії будвельного паспорту не передбачає скасування Повідомлення про початок виконання будівельних робіт. У Рішенні № 245-з наведені такі порушення з боку позивача: 1) на схемі забудови земельної ділянки не відображена експлікація, чим порушені вимоги п. 2.9. Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України 5 липня 2011 р. № 103 і зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 22 липня 2011 р. за № 902/19640 (надалі - Порядок № 103); 2) на схемі забудови земельної ділянки зазначено, що відстань від будівлі, що проектується до межі земельної ділянки складає 0,5 м, чим порушено п. 3.25* ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" та п. 2.4. Порядку № 103; 3) на схемі забудови земельної ділянки не визначено відстань від об`єкта будівництва до будівель і споруд, розташованих на сусідніх земельних ділянках, чим порушено п. 2.10. Порядку № 103; 4) всупереч п. 2.9. Порядку № 103 будівельний паспорт не містить пам`ятки замовнику індивідуального будівництва; 5) в будівельному паспорті відсутня дата його видачі. Рішенням № 24-с Управління ДАБІ у Миколаївській області від 26.02.2019 року скасовано дію будіельного паспорту забудови земельної ділянки від 19.06.2018 № 15-1247 на об`єкт "Будівництво індивідуального житлового будинку за адресою [ADDRESS] ", прийнятого управлінням містобуудвання та архітектури ММР. Так, під час позапланової перевірки встановленол, що вказаний будівельний паспорт прийнято з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності : Під час розгляду документів, що стали підставою для видачі цього паспорту встановлено, що схема забудови земельної ділянки не відповідає фоомі додатку, порядку ивдачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки, затв. наказом Мінрегіону Украніи від 05.07.2011 № 103. В порушень п.2.10 цього порядку на схемі забудови земельної ділянки не визначено відстань від об`єкта будівництва до будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках. Під час перевірки встановлено, що існуючий житловий будинок за адресою [ADDRESS] розташований на відстані 2,5 метри від житлового будинку по [ADDRESS] , що проектується. Тобто розташування будинку, що проектується , не відповідає вимогам таблиці 15.2 ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій". Наказом Управління ДАБК ММР № 70 від 15.03.2019 року скасовано реєстрацію повідомлення про початок виконання будівльних робіт "Будівництво індивідуального житлового будинку" за [ADDRESS] за № МК 061181761613 від 25.06.2018 , замовник [PERSON] . Рішенням від 11 квітня 2019 р.справа № 400/3131/18 Миколаївського окружного адміністративного суду у справі за позовом [PERSON] до до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про визнання протиправним і скасування рішення № 245-з про зупинення дії будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 05.12.18 р - позов задоволено. Рішення № 245-з про зупинення дії будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 19 червня 2018 р. № 15-1247 на об`єкт "Будівництво індивідуального житлового будинку за адресою: [ADDRESS] ", прийняте Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області 5 грудня 2018 р. визнано протиправним і скасувати. Як вбачається з вказаного рішення суду, суд прийшов до висновку, що викладені в Рішенні № 245-з порушення з боку позивача не знайшли свого підтвердження, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню. Так, позивач подав суду схему забудови земельної ділянки, яка відповідає вищенаведеним вимогам Порядку № 103. Посилання відповідача на порушення п. 3.25* ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" хибні, так як в цьому пункті міститься норма відстані до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни, а не відстань від будівлі, що проектується до межі земельної ділянки, як вказано в Рішенні № 245-з. Проте, відповідно до ч.4 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Позивачка не була учасником вказаної адміністративної справи, тому вказане судове рішення не є преюдиційним для розгляду вказаної справи. Більше того, 23.08.2019 року [PERSON] звернувся до Департаменту містобудування та архітекутри ММР , посилаючись на вказане рішення та просив повторно видати ( а не поновити дію зупиненого паспорта) будівельний паспорт для можливості завершення будівельних робіт. В межах даного позову [PERSON] оскаржується повідомлення про початок будівельних робіт від 20.09.2019 року, який зареєстровано на підставі нового будівельного паспорту від 09.09.2019 року. Тому обставини правомірності видачі чи зупинення дії будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 19 червня 2018 р вже не має значення для правильного вирішення даної справи, як і сама правомірність дій відповідачів при реєстрації цього будівельного паспорту в 2018 році. Так, 19.09.2019 року [PERSON] отримано новий будівельний паспорт, реєстраційний номер № [NUMBER] , та подано Повідомлення про початок виконання будівельних робіт , яке зареєстровано в Управління ДАБК ММР 20.09.2019 року за МК 0671192630344. Згідно будівельного паспорту, виданого директором Департаменту архітекутри та містобувдвання ММР № 15-1725 09.09.2019 - вимоги да забудови земельної ділянки - висота будівлі допустима 8,5 м., відстань від об`єкта, що будується ( житловий будинок, нове будівництво) , до червоних ліній та ліній регулювання забудови - 3,25 м., мінімальні допустимі відстані до меж земельної діляник - 1,- м., мінімально допустимі відстані в від об`єкта, що будується, до існуючих будинків та споруд згідно ДБН Б.2.2-12:2008 (ДБН 360-92**) - не менше 6,4 м. До паспорту додано Схема забудови земельної ділянки , площею 468,0 кв.м., зя кої вбачається, що зазначено розтащування, обєкта, що будується, та будівель лише за адресою [ADDRESS] . Будівлі по [ADDRESS] - не вказані взагалі, проте міститься примітка , що відстань не менше 6,4 м. до будівлі за цією суміжною адресою. Будівельний паспорт від 19.06.2018 № 15-1247, містив такі самі дані, крім зазначення "мінімально допустимі відстані в від об`єкта, що будується, до існуючих будинків та споруд згідно ДБН Б.2.2-12:2008 (ДБН 360-92**) - не менше 6,4 м., а лише "згідно ДБН 360-92**", таку саме схему забудови земельної ділянки. 21.11.2019 Управлінням ДАБК ММР № МК141193251012 зареєстровано Декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта. Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, 27.11.2019 року на підставі Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) державного реєстратора речових прав на нерухоме майно Черкановського С.І., індексний номер 49966076 від 02.12.2019 року внесено запис про державну реєстрацію права вланості [PERSON] на житловий будинко , загальною площею 335,6 кв.м., житлова площа 163,5 кв.м. - на підлстаі декларації про готовність об`єкта до есплуатації, МК 141193251012, виданий 21.11.2019 Управління ДАБК ММР Також матеріалами справи підтверджується, що позивачем та третьою особою [PERSON] направлялися численні звернення до уповноважених органів з приводу незаконного, на їх думку будівництва на сусідній земельній ділянці: до виконкому ММР в березні 2019 року, до Управління ДАБК ММР в січні 2019 року, до Управління ДАБІ у Миколаївській області в грудні 2018 року, в жовтні 2019,в грудні 2019 року та численні звернення протягом 2018 року. Позивач мотивувала позов тим, що реєстрацією декларації були порушені її права на безпечне володіння, користування та розпоряджання майном, оскільки скаржник порушив під час будівництва сусіднього з позивачем будинку будівельні норми та правила. Предметом позову є скасування повідомлення, декларації та рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. Тобто, спірні правовідносини виникли щодо правомірності набуття фізичною особою-відповідачем [PERSON] права власності на новостворений об"єкт нерухомості, що знаходиться на земельній ділянці, сусідній із ділянкою, на яеій розташоване житло позивача. Частина друга статті 16 Цивільного кодексу України передбачає серед способів захисту цивільних прав та інтересів, зокрема, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. А також вказує, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси (частина перша статті 21 ЦК України). Якщо порушення своїх прав особа обґрунтовує наслідками, спричиненими рішенням, дією чи бездіяльністю суб"єкта владних повноважень, які ця особа вважає неправомірними та такими, що призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, які мають майновий характер або пов"язані з реалізацією майнових або особистих немайнових інтересів, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень, дій чи бездіяльності та скасування відповідних актів є способом захисту цивільних прав й інтересів. Позивач мотивує вимоги порушенням її прав на безпечне володіння, користування та розпоряджання майном, а також порушенням скаржником будівельних норм і правил під час будівництва будинку. Підставою для скасування декларації, на думку позивача, є зазначення у ній відповідачем недостовірних даних та порушення вимог ДБН при його будівництві. Позовні вимоги про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень позивач вважає похідними від вимоги про скасування декларації, про що зазначив у позовній заяві. Отже, вимога позивача про скасування декларації, в якій, на його думку, відповідач [PERSON] навів недостовірні дані, пов`язана з оспорюванням законності набуття останнім права власності на будинок. Як слідує з Розрахунку інсоляції квартири по [ADDRESS] , складеного за замовленням [PERSON] ТОВ "Н.Проект -Тайм" - дитяча кімната, орієнтована на південний схід - інсолюється 1 год.20 хвилин, що є недостатньоо згідно нормативним вимогам. Тривалість інсоляції зменшилася внаслідок затемнення будинком, що будується на відстані 2,5 метри. В розрахунок бралася лише дитяча кімната. Згідно висновку експерта № 115-106 від 21.08.2019 судової будівельно-технічної експертизи , складеного судовим експертом Шапошниковим Е.О. за заявою представника позивача [PERSON] - експертом встановлено , що є невідповідність діючих норм та вимог ДБН України у будівництві двоповерхового житлового будинку за адресою [ADDRESS] , який належить [PERSON] відносно житлової квратири , що знаходиться у власності [PERSON] за адресою [ADDRESS] , а саме :1) п. 3.25, п. 3.37 ДБН 360-92** "Планування та забудова міських і сільських поселень"; 2) п. 14.9.2, п. 15.2 ДБН Б 2.2.-12:2018 "Планування та забудова територій"; 3) п. 3.1, п.3.4, п.310 ДБН В2.2-15-2005 "Житлові будинки. Загальні положення"; 4) п. 4.6, п.4.8 ДержСанПіН 173-96 "Державні санітарні правила планування та забудови населенних пунктів". Встановлено, що експертом зроблено лінійні проміри між житловим будинком літер В-1, де розташована квартира позивача, по [ADDRESS] та забудовою за адресою [ADDRESS] та встановлено, що відстань складає 2,5 метри. Варто відмітити, що відповідно зробленої топографічної зйомки (інженерно-геодезичне вишукування земельної ділянки) інженером -геодезистом [PERSON] інженерні комунікації, а саме прокладання каналізаційної труби до житлового будинку [ADDRESS] знаходиться на дату проведення дослідження під новим будівництвом двоповерхової житлової будівлі за адресою [ADDRESS] Також зазначено, що на момент проектування будинку відповідно до п.3.25 ДБН 360-92** «Планування та забудова міських і сільських поселень» - мінімально допустимі протипожежні розриви між будинками мають складати не менше 6 метрів Згідно висновку експерта № 115-106\\1 додаткової будівельно-технічної експертизи від 10.10.2019, складеного судовим експертом [PERSON] - усунення існуючих порушень діючих норм ДБН при будівництві двоповерхового житлового будинку за адресою [ADDRESS] відносно житлової квартири, що знаходиться у власності [PERSON] за адресою [ADDRESS] - без знесення або перепланування відповідного житлового будинку за адресою [ADDRESS] неможлива. Як вбачається з листа від 01.10.2019 на адресу Управління ДАБІ від заступника начальника Управління ДАБК щодо вжиття заходів нагляду за дотриманням вимог містобудівного законодавства при оформленні будівельного паспорту від 09.09.2019 : що в будівельному паспорті виявлені підстав вважати, що Управлінням містобудування та архітектури ММР допущені помилки в його оформленні, а саме - на схемі забудови земельної ділянки відсутня прив`язка проектуємого житлового будинку до існуючих будівель та споруд, які розташовані на суміжних ділянках; - розміщення житлового будинку, що проектується, виконано без урахування інсоляції та освітленості приміщень існуючих будинків відповідно до норм та протипожених вимог ( п. 6.1.20 ДБН Б2.2.-12:2018) - чим порушено п.2.3 Порядку видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки № [NUMBER] . Згідно Висновку ТОВ "Центр судових інженерно-технічних експертиз та архітектури" від 11.03.2021 року (зробленого за замовленням відповідача [PERSON] ) про забезпеченість нормативної тривалості інсоляції квартири [ADDRESS] , з урахуванням двоповерхового житлового будинку, який будується на суміжній земельній ділянці за адресою [ADDRESS] . В цілому у двокімнатній квартирі [ADDRESS] нормативна тривалість інсоляції забезпечена з урахуванням двоповерхового житлового будинку, який будується на суміжній земельній ділянці за адресою [ADDRESS] . З мотивувальної частини вбачається, що з урахуванням затінюючого впливу двоповерхового будинку, що будується, нормативна тривалість інсоляції у кімнаті № 5 ( дитяча кімнатат) квартири [ADDRESS] - не забезпечена. Двоповерховий будинок - не чинить затінюючого впливу житлової кімнати № 6 квартири [ADDRESS] . В цілому у двокімнатній квратирі [ADDRESS] нормативна тривалість інсоляції забезпечена як з урахуванням, так і без урахування двопоперхового будинку, що будується по [ADDRESS] . Як вбачається з даного висновку, наведено розрахунок інсоляції лише кімнати № 6 ( виходить у внутрішній двір з протилежної до об`єкта будування сторони) квартири [ADDRESS] , а розрахунок інсоляції кімнати № 5 - взагалі не наведено. Як вбачається зі змісту вказаного висновку, він наданий про забезпечення інсоляції визначено в квартирі в цілому, тобто при належній інсоляції однієї з кімнат, вважається, що вся квратира відповідає нормативним вимогам. Згідно листа від 09.06.2020 року та від 30.03.2021 ТОВ "Н.Проект -Тайм", вимоги нормативної інсоляції у нових ДБН мають такий же зміст, лише замінена нумерація пунктів, отже висновок від 04.04.2019 року є дійсним і всі висновки зберігаються без змін, тому що розрахунок був проведений для дитячої кімнати, орієнтованої на південний схід. Згідно наданих письмових пояснень представника відповідача [PERSON] , Розрахунок інсоляції ТОВ «Н.Проект-Тайм» був проведений в квітні 2019 року на підставі нечинних нормативно-правових актів , а саме ДБН Б.2.2.-2018 «Планування та забудова територій» - не був діючим з 28.08.2018, ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки.Основні положення» втратив чинність з 26.03.2019, ДБН В.2.5-28-2006 «Природнє та штучне освітлення» - втратив чинність з 03.10.2018 року. Натомість відсилання в листі ТОВ «Н.Проект-Тайм» від 30.03.2021 року на ДБН, що набули чинності після їх скасування не можуть бути прийняті судом до уваги, оскільки ні в позові, ні в розрахунку не міститься посилання на пункти нових ДБН. Також у вказаному розрахунку не міститься пояснень, чому для розрахунку взято лише одну кімнату, тоді як інша кімната інсолюється достатньо. Також не надано позивачем жодних доказів, що будинок збудовано на каналізаційній мережі, факти про такі порушення, які містяться на арк. 19 висновку експерта № 115-106 від 21.08.2019 є сфабрикованими та сфальсифікованими. Також зазначає про відсутність передбаченої ст. 39-1 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» підстави для скасування повідомлення про початьок будівельних робіт та Декларації про готовність об`єкта до експлуатації. Згідно Листа від 13.04.2021 року МКП «Миколаївводоканал», каналізаційні мережі МКП «Миколаївводоканал», що обслуговують будинок по [ADDRESS] , під будівництвом житдлового будинку по [ADDRESS] не проходять, квартири будинку [ADDRESS] підключено у внутрішньодворову мережу , яка підключена до канадлізаційної мережі по [ADDRESS] . Відповідно розділу II. Порядок оформлення будівельного паспорта Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затв. Наказом 05.07.2011\~ № 103 Міністерства регіонального розвитку , будівництва та житлово-комунального господарства України, видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури\~на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: - заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; -засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; - ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх\~земельних ділянок\~та розташованих\~на них\~об`єктів,\~інженерних мереж\~і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); - проект будівництва (за наявності); - засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову. Як визначено п. 2.9. Порядку № 103, до складу будівельного паспорта входять: пакет документів, наданий замовником відповідно до пунктів 2.1, 2.2 цього розділу; схема забудови земельної ділянки, наведена у додатку 3 до цього Порядку; пам`ятка замовнику індивідуального будівництва. Згідно із п. 2.10. Порядку № 103, у схемі забудови земельної ділянки визначається місце розташування запланованих об`єктів будівництва, червоні лінії, лінії регулювання забудови, під`їзди до будівель і споруд, відстань від об`єкта будівництва до вулиць (доріг), мінімальні відстані від об`єкта будівництва до меж земельної ділянки, а також\~будівель і\~споруд,\~розташованих на\~суміжних земельних\~ділянках, місця підключення до інженерних мереж (за наявності). Проте, судом встановлено і таке підтверджується матеріалами справи, що додана до будівельного паспорту схема забудови земельної ділянки [ADDRESS] взагалі не\~містить жодних\~даних про наявність будівель та споруд, розташованих на сумжіній земельній ділянці по [ADDRESS] . При цьому в цьому паспорті № [NUMBER] від 09.09.2019 року зазначено, що мінімально допустимі відстані від об`єкта, який проектується, до існуючих будинків та споруд згідно ДБН Б.2.2.-12:2-18 має складати не менше 6,4м. Поза розумним сумнівом, директор Департаменту архітектури та містобудування ММР А.А. Цимбал , яким затверджено даний будівельний паспорт, не міг не знати, що на суміжній земельній ділянці по [ADDRESS] є певні споруди та будівлі адже саме на цей Департамент ММР покладено обов`язки щодо забезпечення ведення містобудівного кадастру території міста\~Миколаєва; організація розроблення детальних планів територій для мікрорайонів (житлових районів) нової комплексної забудови, кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду, які підлягають комплексній реконструкції, тощо. При цьому, як підтверджується висновкиом еспертним № 115-106 і не жоодним чинмо ен спростовано відповідачем відстань від нового двоповерхового будинку до стіни квартири [ADDRESS] , що належить позивачці складає 2,5 метрів що є порушенням як вимог п.3.25 ( Протипожежні розриви між будинками або окремо розташованими господарськими будівлями відповідно до ступеня їх вогнестійкості, а також віддаленість ємкостей горючої рідини на присадибній ділянці (при опаленні будинків рідким паливом) слід приймати відповідно до протипожежних вимог (додаток 3.1). Розташування і орієнтація житлових та громадських будинків повинні здійснюватись з урахуванням забезпечення нормативної тривалості інсоляції та норм освітленості відповідно до "Санитарных норм и правил обеспечения инсоляцией зданий и территорий жилой застройки" та СНІП II-4-79 "Естественное и искусственное освещение" як в будинках, що будуються, так і в сусідніх житлових і громадських будинках таблиця 1 Додатку 3.1) ДБН №60-92**, які діяли на час першого повідомлення про початок будівельних робіт та на час видачі будівельного паспорту, так і ДБН.В.2.2-15:2019 «Планування та забудова територій», які діяли на час реєстрації Декларації про готовність об`єкта до експлуатації - передбачає мінімальний протипожежний розрив не менше\~6\~метрів між житловими будинками. Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Згідно з ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Пунктом 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо обєктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком обєктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до положень ст. 27 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності", забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника. Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. За положеннями ст. 36 цього Закону, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного\~паспорта, надається\~замовнику та\~генеральному підряднику\~чи підряднику\~(у\~разі якщо\~будівельні роботи\~виконуються без\~залучення субпідрядників)\~після подання\~повідомлення про\~початок виконання\~будівельних робіт.\~ Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Відповідно до\~ч.7\~цієї статті,\~право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: 1) подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт; 2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником; 3) на підставі судового рішення, що набрало законної сили. Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення. У повідомленні про початок виконання будівельних робіт та у Реєстрі будівельної діяльності зазначається, зокрема, така інформація: 1) кадастровий номер земельної ділянки (для земельних ділянок, право власності чи користування на які виникло до 2004 року, - за наявності) або відмітка про випадок, визначений\~частиною четвертою\~статті 34 цього Закону та/або\~частиною першою\~статті 12-1\~Закону України "Про правовий режим території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи"; 2) реєстраційний номер містобудівних умов та обмежень або будівельного паспорта, технічних умов у Реєстрі будівельної діяльності; 3) реєстраційний номер звіту про результати експертизи проектної документації на будівництво об`єкта (у разі її проведення) у Реєстрі будівельної діяльності; 4) реєстраційний номер енергетичного сертифіката у Реєстрі будівельної діяльності (у разі проведення енергетичної сертифікації); 5) ідентифікатор об`єкта будівництва (закінченого будівництвом об`єкта) (у повідомленні про початок виконання будівельних робіт зазначається для об`єктів, яким присвоєно ідентифікатор об`єкта будівництва (закінченого будівництвом об`єкта) до подання повідомлення). Згідно положень ст. 39 цього Закону, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви. Прийняття рішення про реєстрацію (повернення) декларації про готовність об`єкта до експлуатації, яка подана в паперовій формі, видачу (відмову у видачі) сертифіката здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня подання відповідних документів. Реєстрація декларації про готовність об`єкта до експлуатації, яка подана в електронній формі через електронний кабінет або іншу державну інформаційну систему, інтегровану з електронною системою, здійснюється автоматично програмними засобами Реєстру будівельної діяльності в режимі реального часу з присвоєнням реєстраційного номера в цьому реєстрі та оприлюдненням цієї інформації на порталі електронної системи. У декларації про готовність об`єкта до експлуатації, заяві про видачу сертифіката про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, сертифікаті про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта та у Реєстрі будівельної діяльності зазначається, зокрема, така інформація: 1) ідентифікатор об`єкта будівництва (закінченого будівництвом об`єкта) (у декларації/заяві зазначається для об`єктів, щодо яких проведено технічну інвентаризацію після запровадження електронної системи та яким присвоєно ідентифікатор об`єкта будівництва (закінченого будівництвом об`єкта) до подання декларації/заяви); 2) реєстраційний номер технічного паспорта закінченого будівництвом об`єкта в Реєстрі будівельної діяльності (у разі, якщо проведення технічної інвентаризації є обов`язковим); 3) реєстраційний номер результатів контрольного геодезичного знімання в Реєстрі будівельної діяльності (у разі видачі сертифіката). Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката. Орган державного\~архітектурно-будівельного\~контролю повертає декларацію про готовність об`єкта до експлуатації замовникові, якщо декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, з обґрунтуванням причини у строк, передбачений для її реєстрації. Рішення про реєстрацію або повернення декларації про готовність об`єкта до експлуатації може бути розглянуто у порядку нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (без права реєстрації декларації), або оскаржено до суду. Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката. Згідно положень\~ч.\~2\~ст.\~39-1\~цього Закону,\~у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення. Відомості про набрання законної сили судовим рішенням про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, вносяться до Реєстру будівельної діяльності. За положеннями вказаного Закону, управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом: 1) планування територій на державному, регіональному та місцевому рівнях; 2) моніторингу стану розроблення та реалізації містобудівної документації на всіх рівнях; 3) визначення державних інтересів для їх врахування під час розроблення містобудівної документації; 4) проведення ліцензування і професійної атестації; 5) розроблення і затвердження будівельних норм, кошторисних норм, нормативів і правил, запровадження одночасної дії застосування будівельних норм, розроблених на основі національних технологічних традицій, та будівельних норм, приведених у відповідність до вимог Європейського Союзу; 6) контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації; 7) надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів (крім анулювання (скасування) документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів). На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що хибними є посилання представника відповідача Управління ДАБК ММР на те, що повноваження перевірки дотримання норм ДБН при реєстрації будівельного паспорту покладаються виключно на Управління містобудування та архітектури ММР, а отже якщо вже цей орган видав замовнику будівельний паспорт - то у Управління ДАБК не має бути ні сумніві, ні немає повноважень перевіряти при реєстрації Декларації про готовність до експлуатації об`єкта, який збудований на підставі вже виданого будівельного паспорта, відповідність такого об`єкта діючим будівельним нормам та правилам та встановлювати правильність оформлення вказаного паспорта. Щодо порушення інсоляції в квартирі позивача, то оскільки в межах даної позовної заяви не вирішується питання щодо усунення перешкод позивачці у користуванні нею належною їй квартирою, а предметом доказування є виключно правомірність дій відповідачів, то суд не надає оцінку та не встановлює обставини порушення чи дотримання нормативної інсоляції квартири [ADDRESS] внаслідок затемнення двоповерховим будинком по [ADDRESS] . Надані стороною позивача докази з цього приводу ( а навіть наданим відповідачем висновком від 11.03.2021 року підтверджується не забезпечення нормативної інсоляції дитячої кімнати у квартирі позивачки саме внаслідок затемнення новим будівництвом) суд розцінює виключно як додаткову підставу для обгрунтування права позивачів на звернення до суду з даним позом на захист свого порушеного права. Як зазначено у правових висновках Великої Палати Верховного Суду, викладених у Постанові від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц (провадження № 14-392 цс 18) , відповідно до аналізу положень ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», ініціатором реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації є замовник будівництва, який несе відповідальність за достовірність даних, вказаних ним у такій декларації. Замовник - це фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву (пункт 4 частини першої статті 1 зазначеного Закону). Способами захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (частина друга статті 16 ЦК України). Експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється (частина восьма статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»). Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката (частина десята статті 39 вказаного Закону). Ініційований фізичною особою спір про скасування декларації про готовність об`єкта до експлуатації має розглядатися як спір, що пов`язаний з порушенням цивільних прав позивача особою, за якою на підставі вказаної декларації було зареєстроване право власності на відповідний об`єкт нерухомого майна. Скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, що стала підставою для оформлення замовником будівництва права власності на об`єкт нерухомого майна, впливає на права й обов`язки цього замовника, зокрема, в частині можливості експлуатації відповідного об`єкта нерухомості. А тому належним відповідачем за вимогою про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації є замовник будівництва (особа, на користь якої така декларація зареєстрована). Замовником будівництва будинку на земельній ділянці по [ADDRESS] був [PERSON] . Позивач мотивувала вимоги порушенням її прав на безпечне володіння, користування та розпоряджання майном, а також порушенням замовником будівельних норм і правил під час будівництва будинку. Підставою для скасування декларації, на думку позивача, є зазначення у ній відповідачем [PERSON] недостовірних даних, оскільки, як доведено позивачем, збудований будинок розміщений на відстані лише 2,5 м до її квартири, що, на її думку, створює затемнення кімнати квартири та грубо порушує протипожежні норми. Позовні вимоги про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень позивач вважав похідними від вимоги про скасування декларації, про що зазначив у позовній заяві. Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 461 від 13.04.2011 року (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації (далі декларація) Відповідно до пунктів 18-19 вказаного Порядку орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру. . У разі подання чи оформлення декларації з порушенням установлених вимог орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає її замовнику (його уповноваженій особі) у спосіб, відповідно до якого були подані документи, з письмовим обґрунтуванням причин повернення у строк, передбачений для її реєстрації. Відповідно до\~п.\~22\~вказаного Порядку,\~у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю наведених у зареєстрованій декларації недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без затвердженого в установленому порядку проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю. Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Держархбудінспекція не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про скасування реєстрації декларації вносить до реєстру відповідний запис. Орган державного архітектурно-будівельного контролю також скасовує реєстрацію декларації за рішенням суду про скасування реєстрації декларації, що набрало законної сили. На підставі\~вищевикладеного,\~суд вважає,\~що реєстрація\~декларації про\~готовність об`єкта\~до експлуатації\~від 21.11.2019\~ року\~підлягає скасуванню,\~оскільки наявні\~підстави,\~визначені ч.\~2\~ст.\~39-1\~Закону України\~«Про регулювання\~містобудівної діяльності»\~та п.\~22\~Порядку №\~461,\~з якими\~законодавець пов`язує\~скасування реєстрації\~декларації про\~готовність об`єкта\~до експлуатації,\~при цьому\~відносно вказаної\~вимоги належним\~відповідачем як\~Управління ДАБК\~ММР,\~яким здійснювалась\~реєстрація декларації,\~так і\~відповідач [PERSON] ,\~як замовник\~цих послуг. Державні органи в Україні , якими є відповідачі по справі, повинні приймати всі без виключення рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені\~Конституцією\~та законами\~України;\~ з\~використанням повноваження\~з метою,\~з якою\~це повноваження\~надано; обґрунтовано,\~тобто з\~урахуванням усіх\~обставин,\~що мають\~значення для\~прийняття рішення\~(вчинення\~дії); безсторонньо\~(неупереджено); добросовісно; розсудливо; з\~дотриманням принципу\~рівності перед\~законом,\~запобігаючи всім\~формам дискримінації; пропорційно,\~зокрема з\~дотриманням необхідного\~балансу між\~будь-якими\~несприятливими наслідками\~для прав,\~свобод та\~інтересів особи\~і цілями,\~на досягнення\~яких спрямоване\~це рішення\~(дія); з\~урахуванням права\~особи на\~участь у\~процесі прийняття\~рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку Крім того, суд звертає увагу, що як Управлінню ДАБК вже протягом року до часу реєстрації вказаної декларації , так і Управлінню ДАБІ на час реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт від 20.09.2019 було достовірно відомо про існуючий спір з власниками частини будівлі за суміжної земельною ділянкою, посадовими особами Управлінь навіть періодично вживалися заходи щодо усунення ними ж самими встановленими порушеннями в оформленні будівльного паспорта за вказаним будівництвом ( останній лист направлено 01.10.2019 року та фактично не проведена остання призначена перевірка). Проте всупереч відомим обставинам , Управлінням ДАБІ в Миколаївській області та Управлінням ДАБК ММР суто формально здійснено реєстрацію декларації про готовність об`єкта до експлуатації без навіть намагання встановити, чи усунуті замовником встановлені порушення. При цьому суд не може взяти до уваги їх заперечення, що вони були позбавлені можливості відмовити у реєстрації такої Декларації чи повернути її замовнику, а були «просто зобов`язані зареєструвати її протягом 10 днів» - як очевидно хибні та такі, що не грунтуються на вищенаведених нормах права. В даному випадку Управління ДАБК , як державний орган ( орган місцевого самоврядування) прийняв оспорюване рішення про реєстрацію Декларації без використання усіх наданих повноважень метою, з якою це повноваження надано; необґрунтовано та нерозсудливо; без дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія). З цих же підстав підлягає скасуванню і повідомлення про початок будівельних робіт від 20.09.2019 року, видане управлінням ДАБІ як таке, шо видане на підставі недостовірних даних, зазначених замовником, у будівельному паспорті від 09.09.2019 року. При цьому,\~виходячи з\~підстав позовних\~вимог,\~як зазначалося\~вище,\~щодо порушенння її прав на безпечне володіння, користування та розпоряджання майном, оскільки були порушені під час будівництва будинку по [ADDRESS] будівельні норми та правила , втому числі шляхом набуття права власності [PERSON] , права власності на цей об`єкт на підставі реєстрації сопорюваних декларації та повідомлення - суд вважає, що скасування цих документів є належним способом захисту порушених прав позивача, яке призводить до їх поновлення- саме в межах заявлених позовних вимог, якими позивач відповідно до ст. 12-13 ЦПК України розпорядився на власний розсуд. А отже вимоги про визнання дій відповідачів протиправними за вже поновленого права позивачів у визначений судом спосіб - в межах розгляду даної цивільної справи задволенню не підлягають. Що стосується\~позовних вимог\~про скасування Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) державного реєстратора речових прав на нерухоме майно [PERSON] , індексний номер 49966076 від 02.12.2019 року та зобов`язати державного реєстратора речових прав на нерухоме майно Департаменту з надання адміністративних послуг Миколаївської міської ради внести відповідні зміни в Державний реєстр речових прав на нерухоме майно. Так, оскільки державна реєстрація права власності [PERSON] на житловий будинко по [ADDRESS] проведена саме на підставі Декларації про готовність об`єкта до експлуатації ід 21.11.2019 , виданого Упралінням ДАБК про необхідінсть скасування якої прийшов до висновку суд, то і рішення про державну реєстрацію права власності на вказаний об`єкт нового будівництва як наслідок, підлягає до скасування. При цьому суд не знаходить передбачених ЗУ «Про державну реєстрацію\~речових прав\~на нерухоме\~майно та\~їх обтяжень»\~підстав для\~задоволення позовних\~вимог в\~частині зобов`язання\~ державного реєстратора речових прав на нерухоме майно Департаменту з надання адміністративних послуг Миколаївської міської ради внести відповідні зміни в Державний реєстр речових прав на нерухоме майно як зайво заявлених. Таким чином, позовні вимоги підлягають до часткового задоволення. Позивачем заявлено про відшкодування відповідачами пропорційно судових витрат, які складаються з судового збору у розмірі по 840 грн 80 коп за кожну з трьох заявлених позовних вимог, а також витрати на правову допомогу у розмірі 11 683 грн., виходячи з розрахунку 1669,20 коп. за годину роботи адвокатат, з яких попереднє опрацювання матеріала 1 година, формування правової позиції -2 години, подання позову - 3години, судове представництво погодинно. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, пропорційно до задволених позовних вимог на користь [PERSON] слід стягнути судовий збір з [PERSON] , у розмір по 840 грн 80 коп за задоволені позвоні вимоги про скасування повідомлення про початок будівельних робіт та скасування рішення про державну реєстрацію права власності, а з Упраління ДАБК судовий збір у розмірі 840,80 грн за вимогу про скасування Декларації про готовність об`єкта до експлуатації. Положеннями ст. 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав і основоположних свобод 1950 року.Так у справі «Схід/Захід Альянс Лімітед» проти України» (заява № 19336/04) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (п. 268). Відповідно до ст. 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» видами адвокатської діяльності, зокрема, є: - надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; - складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; - представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами. Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення представництва на надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок його обчислення, зміни та умови повернення визначаються у договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховується складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час ( ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»). Розмір гонорару визначається лише за погодженням адвоката з клієнтом, а суд не вправі втручатися у ці правовідносини. Разом із тим, чинне цивільно-процесуальне законодавство визначило критерії, які слід застосовувати при визначенні розміру витрат на правничу допомогу. За змістом ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: - розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; - розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. У рішенні ЄСПЛ від 28 листопада 2002 року у справі «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір. Суд враховує, що виходячи із конкретних обставин справи, адвокат самостійно визначається зі стратегією захисту інтересів свого клієнта та алгоритмом дій задля задоволення вимог останнього та найкращого його захисту та визначає конкретний вид документів, які необхідно скласти та подати до суду для захисту інтересів свого клієнта. Докази понесених\~додаткових витрат\~на професійну\~правничу допомогу\~подані позивачем\~своєчасно. У матеріалах справи міститься належні докази уповноваження адвоката Долгова А.Г. на надання професійної правничої допомоги [PERSON] та підтвердження сплати послуг адвоката згідно квитанції до прибуткового касового ордеру від 21 січня 2020 року. За такого, стягненню на користь позивачки підлягають підтверджені витрати на правову допомогу пропорційно до часткового задоволення позовних вимог, а саме у розмірі 9 000 грн з відповідача [PERSON] та 1000 грн з відповідача Управління ДАБК ММР. При цьому суд враховує, що жоден з відповідачів заперечень проти заявленого розміру судових витрат не надав та не заявляв про необхідність їх зменшення. Також представником відповідача подано клопотання про відшкодування судових витрат , які складаються з вартості складання Висновку від 11.03.2021 року про забезпеченість нормативної інсоляції квартири у розмірі 14 980 грн - на підтвердження сплати вартості якої та підставності такої сплати надано належні та достані докази. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, у разі задоволення позову, судові витрти, понесені відповідачем, відшкодуванню не підлягають. При цьому суд зауважує, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін та інші проти України» рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2010 року ). Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення…Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи ( справа «Проніна проти України», рішення ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Outcome: partial