Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-25 00:00:00

26 квітня 2019 року позивач звернулась до суду з позовом, в якому просив визнати незаконними та скасування рішень № 7 та № 8 загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Платан.» від 03 липня 2017 року про позбавлення повноважень та звільнення від займаної посади голови правління ОСББ «Платан» [PERSON] та обрання головою ОСББ «Платан.» [PERSON] . В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що рішенням співвласників багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] було створено ОСББ «Платан». Вказане рішення було оформлено протоколом установчих зборів від 14 травня 2016 року та головою правління було обрано власницю квартири [ADDRESS] [PERSON] . Стверджує, що 03 липня 2017 року були проведені загальні збори ОСББ «Платан.», на яких був ухвалений протокол, яким було спотворено порядок денний, який був раніше зазначений у повідомленні про проведення 03 липня 2017 року загальних зборів. Зазначеним рішенням її було позбавлено повноважень та звільнено з посади голови правління ОСББ «Платан» та обрано Головою ОСББ «Платан.» [PERSON]. Вважаючи вказане рішення незаконним, позивач звернулась до суду з даним позовом. Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Коваленко О.Б., яка ухвалою від 15 травня 2019 року відмовила у відкритті провадження. Не погоджуючись з такою ухвалою суду, представник позивача [PERSON] оскаржив її в апеляційному порядку та просив ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 15 травня 2019 року скасувати, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права. Постановою колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ апеляційного суду Одеської області від 09.07.2019 року апеляційну скаргу представника [PERSON] було задоволено частково. Ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 15 травня 2019 року скасовано та передано справу до суду першої інстанції для продовження розгляду по суті заявлених позовних вимог. Матеріали цивільної справи надійшли до суду 08 серпня 2019 року та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу були передані судді Куриленко О.М. Ухвалою судді від 09 серпня 2019 року позовну заяву було залишено без руху у зв`язку з тим, що матеріали цивільної справи не містили копій позовної заяви та доданих до неї документів для відповідача, відсутні додатки до позову та докази сплати судового збору. На виконання вимог даної ухвали, 23 серпня 2019 року позивачем надано копії позовної заяви та доданих до неї документів для відповідача, а також докази сплати судового збору. Ухвалою судді від 09.09.2019 року провадження у справі було відкрито та призначено судове засідання в порядку спрощеного позовного провадження. В ході розгляду справи ухвалою суду від 09 жовтня 2019 року до участі у справі було залучено [PERSON] у якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору. Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду сповіщені належним чином у порядку ст.ст. 128-130 ЦПК України. Позивач [PERSON] та її представник [PERSON] у судовому засіданні позов підтримали в повному обсязі. Представник відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Платан» - Осадча Ірина Анатоліївна у задоволені позову просила відмовити, вказуючи на його безпідставність та необґрунтованість. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, звернувся до суду заявою про розгляд справи у його відсутність та повідомив, що з позовним вимогами він не згоден, вважає їх необґрунтованими, а інформація, що викладена в позовній заяві такою, що не відповідає дійсності. Суд, вислухавши сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги є недоведеними, а від так задоволенню не підлягають, виходячи з наступного. В судовому засіданні встановлено, що згідно установчих зборів власників квартир будинку [ADDRESS] було створено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Платан.». Згідно з протоколом зборів співвласників ОСББ «Платан» від 03 липня 2017 року позивача [PERSON] було позбавлено повноважень і звільнено від займаної посади голови ОСББ та обрано головою гр.. [PERSON] . Підставою для звільнення позивача стало те, що після обговорення учасниками загальних зборів наданої інформації надійшла пропозиція вважати роботу Голови ОСББ «Платан» [PERSON] незадовільною та зазначено що остання втратила довіру власників Звертаючись до суду з даним позовом, позивач стверджувала те, що у зв`язку з порушенням вимог ст. 6 ЗУ «Про ОСББ» щодо порядку скликання, проведення та оприлюднення результатів загальних зборів, рішення за № 7 та № 8 порядку денного не відповідають вимогам Статуту та чинного законодавства. Вивчивши матеріали справи суд вважає, що твердження позивача є необґрунтованими та безпідставними з огляду на наступне. Так, згідно статті 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання може бути створено лише власниками квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (багатоквартирних будинках). Установчі збори об`єднання у новозбудованих багатоквартирних будинках можуть бути проведені після державної реєстрації права власності на більше половини квартир та нежитлових приміщень у такому будинку. Для створення об`єднання скликаються установчі збори. Скликання установчих зборів здійснюється ініціативною групою, яка складається не менш як з трьох власників квартир або нежилих приміщень. Повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного. Час і місце проведення обираються зручними для більшості можливих учасників зборів. Установчі збори веде голова зборів, який обирається більшістю голосів присутніх співвласників або їх представників. Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник на установчих зборах має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості усіх співвласників. Якщо в результаті проведення установчих зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої частиною дев`ятою цієї статті, проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на установчих зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення установчих зборів. Якщо протягом зазначеного строку необхідну кількість голосів "за" не набрано, рішення вважається неприйнятим. Письмове опитування під час установчих зборів об`єднання проводиться в порядку, передбаченому Законом України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку". Рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення установчих зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування ("за" чи "проти"). Установчі збори приймають рішення про створення об`єднання і затверджують його статут. Державна реєстрація об`єднання (асоціації) проводиться у порядку, встановленому законом для державної реєстрації юридичних осіб. Об`єднання (асоціація) вважається утвореним з дня його державної реєстрації. Державна реєстрація змін до статуту об`єднання проводиться у порядку, встановленому законом для державної реєстрації юридичних осіб. Установчі документи об`єднання підписує голова установчих зборів або інша уповноважена зборами особа. У разі створення об`єднання власниками квартир та/або нежитлових приміщень у двох і більше багатоквартирних будинках голосування співвласників щодо створення такого об`єднання проводиться у порядку, передбаченому цією статтею, за кожним багатоквартирним будинком окремо. Результати голосування визначаються окремо для кожного багатоквартирного будинку. Колишній балансоутримувач багатоквартирного будинку або особа, яка здійснювала управління багатоквартирним будинком до створення об`єднання, у тримісячний строк з дня державної реєстрації об`єднання забезпечує передачу йому примірника технічної та іншої передбаченої законодавством документації на будинок, а також документа, на підставі якого багатоквартирний будинок прийнято в експлуатацію, технічного паспорта і планів інженерних мереж. У разі відсутності документації на багатоквартирний будинок колишній балансоутримувач багатоквартирного будинку або особа, яка здійснювала управління багатоквартирним будинком до створення об`єднання, протягом півроку з дня державної реєстрації об`єднання відновлює її за власний рахунок. З матеріалів справи вбачається, що при підготовці цих зборів, ініціативною групою були виконані вимоги Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» вимоги Статуту ОСББ, а саме: співвласники 22 квартир були проінформовані 17 червня 2019 року у письмовій формі, про що свідчить лист з підписами власників квартир. Іншим власникам, які постійно не мешкають у будинку [ADDRESS] , були направлені повідомлення про скликання загальних зборів рекомендованими листами у кількості 30 шт. В числі адресатів поштових повідомлень є також і власник нежитлових приміщень - магазин Humana (нежитлове приміщення №501). Окрім того, повідомлення про скликання загальних зборів були вівешени на кожному поверсі та на вході до будинку, про що свідчать відповідні фотокартки. Матеріли справи місять також відомості того, що позивачці 19 липня 2017 року був також направлений рекомендований лист з описом вкладення про проведення загальних зборів 03 липня 2017 року. Таким чином, вбачається, що всі власники були повідомлені про проведення загальних зборів, у тому числі і [PERSON] , яка була на них присутня. Тому, посилання позивачки про порушення Закону «Про ОСББ» та Статуту ОСББ «Платан.» про неповідомлення та неналежне повідомлення співвласників щодо загальних зборів є безпідставними. Щодо оприлюднення результатів загальних зборів ОСББ «Платан», то воно здійснювалось не лише вивішуванням об`яв на кожному ліфтовому майданчику, а й на вході до будинку. Відповідно до ст. 3.11. Статуту ОСББ «Платан.», рішення на Загальних зборах про звільнення Голови/обрання нового Голови вважається прийнятим, якщо за нього проголосували співвласники (іхні представники), які разом мають більше половини від загальної кількості голосів співвласників. Згідно ст. 3.12 Статуту, рішення на загальних зборах оформляється протоколом, який підписується усіма співвласниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку (їх представниками), які взяли участь у зборах, кожен з яких ставить підпис під відповідним варіантом голосування («за», «проти», «утримався»). Тобто, у Статуті ОСББ «Платан» чітко вказується, що процес прийняття рішення завершується після завершення збору підписів і оформлення протоколу. Слід звернути увагу, що за звільнення позивача з посади голови ОСББ проголосували власники квартир загальною площею 1602,5 кв.м., що складає 56 відсотків від всієї площі будинку з урахуванням нежитлових приміщень. Проти звільнення не голосував жоден зі співвласників будинку. Таким чином, позивач помилково вважає, що рішення, які приймалися загальними зборами ОСББ 03 липня 2017 року бути прийняті з грубим порушенням вимог чинного законодавства, а саме Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»,. Суд вважає, що оскаржувані рішення були прийняті загальними зборами ОСББ від у відповідності до норм Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», та у відповідності Статуту об`єднання в редакції закону та Статуту, які були чинними на час прийняття рішень. Крім того, суд зауважує, що твердження позивача щодо того, що деякі з зазначених в протоколі осіб, не є власниками квартир у спірному будинку, так як відомості щодо них відсутні в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, не знайшли свого підтвердження під час судового засідання та спростовуються матеріалами справи. Отже, виходячи з наведеного, судом встановлено, що права позивача в даному випадку не порушенні, оскільки відповідач Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Платан» діє відповідно до статуту та рішень зборів правління. Позов - це вимога позивача до відповідача, спрямована через суд, про захист порушеного або оспорюваного суб`єктивного права та охоронюваного законом інтересу, яке здійснюється у визначеній законом процесуальній формі. Предмет позову - це певна матеріально - правова вимога позивача до відповідача, яка кореспондує зі способами захисту права, визначеними зокрема, ст. 16 Цивільного кодексу України. Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Реалізуючи передбачене ст. 64 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту. Вирішуючи спір, суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача. Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судового рішення про відмову в позові. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Згідно ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом . Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. У відповідності до ч.ч. 1-3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Відповідно до ст.. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами : письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Статтею 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування . Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно ст.. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до п. 27 Постанови Пленуму ВСУ № 14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Позивач не надала суду належних і допустимих доказів в обґрунтування заявлених нею позовних вимог. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно зі ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно з вимогами ст.ст.124, 129 Конституції України, задачами цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних, прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами судочинства є законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами, забезпечення апеляційного та касаційного оскарження та обов`язковість рішень суду до виконання. Зважаючи на викладене вище, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, як на підставу для задоволення позову, не знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Outcome: dismissed