Jurisdiction: civil
Date: 2015-07-28 00:00:00

30.04.2015 р. до суду із позовною заявою звернулась прокуратура Харківської області в інтересах держави, в якій просила: -визнати незаконним та скасувати п. 58. додатку 1 до рішення 29 сесії Харківської міської ради 5 скликання «Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для будівництва об'єктів» від 24.12.2008 №350/08; -визнати недійсними державні акти на право власності на земельні ділянки, а саме: ділянка №1, площею 0,8448га, (кадастровий номер 6310136600:08:001:0077) - ЯЕ №492563; ділянка №2, площею 0,2420га, (кадастровий номер 6310136600:08:001:0078) - ЯЕ №492564; ділянка №3, площею 1,2192га, (кадастровий номер 6310136600:08:001:0079) - ЯЕ №492565, які 30.06.2009 зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за №№ 320967100006, 320967100007, 320967100005 відповідно; -витребувати з незаконного володіння [PERSON] та передати Харківській міській раді земельну ділянку площею, 0,24 га (кадастровий номер 6310136600:08:001:0078), про що скласти акт прийому-передачі; - витребувати з незаконного володіння [PERSON] та передати Харківській міській раді земельну ділянку площею, 0,84 га (кадастровий номер 6310136600:08:001:0077), про що скласти акт прийому-передачі; -витребувати з незаконного володіння [PERSON] та передати Харківській міській раді земельну ділянку площею, 1,21 га (кадастровий номер 6310136600:08:001:0079), про що скласти акт прийому-передачі; - стягнути з відповідачів судові витрати. При цьому позивач посилався на те, що згідно зі ст.36-1 Закону України «Про прокуратуру», підставою для представництва прокуратурою у суді інтересів громадянина або держави полягає у здійсненні прокурорами від імені держави процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави у випадках, передбачених законом. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача. У ході вивчення правомірності передачі у приватну власність земельних ділянок, розташованих на території м. Харкова прокуратурою області встановлено, що п. 58. додатку 1 до рішення 29 сесії Харківської міської ради 5 скликання «Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для будівництва об'єктів» від 24.12.2008 №350/08 [PERSON] кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Добриня» (код ЄДРПОУ 36224323передано у власність земельні ділянки, за рахунок земель житлової та громадської забудови, загальною площею 2,3060 га, у тому числі ділянка №1 площею 0,8448га, (кадастровий номер 6310136600:08:001:0077); ділянка №2 площею 0,2420га, (кадастровий номер 6310136600:08:001:0078); ділянка №3 площею 1,2192га, (кадастровий номер 6310136600:08:001:0079), для будівництва та подальшої експлуатації житлової забудови по вул. Шевченка (в районі Журавлівського гідропарку). На виконання вказаного рішення міської ради ОК «ЖБК «Добриня» видано державні акти на право власності на земельні ділянки, а саме: ділянка №1, площею 0,8448га, (кадастровий номер 6310136600:08:001:0077) - ЯЕ №492563; ділянка №2, площею 0,2420га, (кадастровий номер 6310136600:08:001:0078) - ЯЕ №492564; ділянка №3, площею 1,2192га, (кадастровий номер 6310136600:08:001:0079) - ЯЕ №492565. Разом з тим, рішення Харківської міської ради про передачу у власність ОК «ЖБК «Добриня» прийнято у порушення вимог ст.41 Земельного кодексу України (далі - ЗКУ), ст.ст.133, 135, 137 Житлового кодексу УРСР та Примірного статуту житлово-будівельного кооперативу, затвердженого постановою [PERSON] Міністрів УРСР від 30.04.1985 №186. Поряд з цим, ОК «ЖБК «Добриня» за своєю метою діяльності не відповідає вимогам ст.ст.133, 135, 137 ЖК та Примірного статуту, як житлово-будівельний кооператив. Так, всупереч ч.6 ст.137 ЖК та абз. 2 п.4 Примірного статуту, рішення про створення ОК «ЖБК «Добриня» (протоколи загальних зборів засновників №1 від 08.12.2008, б/н від 25.04.2012 та б/н від 25.04.2012) та список членів кооперативу не затверджено виконавчим комітетом Харківської міської ради, при тому що статут кооперативу зареєстровано саме у цій місцевій раді. Відповідно до статуту ОК «ЖБК «Добриня» та протоколи загальних зборів засновників №1 від 08.12.2008, б/н від 25.04.2012 та б/н від 25.04.2012 кооператив не створено при виконавчому комітеті місцевої ради народних депутатів, при підприємстві, установі чи організації, що суперечить ст.137 ЖК. Всупереч ст.135 ЖК та абз. 1 п.8 Примірного статуту члени кооперативу (на момент створення), а саме: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] не потребували поліпшення житлових умов. На момент прийняття зазначеного рішення Харківської міської ради вказані особи на обліку громадян, що потребують поліпшення житлових умов не перебували, що підтверджується самим Статутом ОК «ЖБК «Добриня». Всупереч ст.137 ЖК та абз. 2 п.5 Примірного статуту, статут ОК «ЖБК «Добриня» не відповідає вимогам Примірного статуту. . Так, п.5.1. статуту кооперативу всупереч ст.ст.133, 135 ЖК та абз. 1 п.8 Примірного статуту передбачає можливість юридичних осіб бути членами кооперативу, п.5.2. статуту кооперативу всупереч абз. 1 п.45 Примірного статуту передбачає можливість членів кооперативу бути членами кількох кооперативів. Крім того, в статуті ОК «ЖБК «Добриня» всупереч ст.135 ЖК та абз. 1 п.8 Примірного статуту не зазначено, що члени кооперативу повинні постійно проживати у місті Харкові і потребувати поліпшення житлових умов (перебувати на відповідному обліку). Всупереч абз. 2 п.7 Примірного статуту, на момент створення ОК «ЖБК «Добриня» його члени фізичні особи були у віці понад 30 років. За організаційно-правовою формою ОК «ЖБК «Добриня» являється обслуговуючим кооперативом, що відображено у п. 1.1. статуту кооперативу та реєстраційній картці форми 1 кооперативу, та метою його діяльності не являється житлове будівництво. Факт того, що ОК «ЖБК «Добриня» не є житлово-будівельним кооперативом підтверджується тим, що відповідно до листа Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області від 17.03.2015 №1020-1547 кооператив так і не розпочав будівництво, декларація про початок будівництва об'єкту нерухомого майна за адресою м.Харків, по Білгородському шосе у відповідному Департаменті зареєстрована не була. Поряд з цим, у статуті ОК «ЖБК «Добриня» не визначено кількості квартир у житловому будинку (будинках), які заплановано до будівництва кооперативом, що суперечить його меті. Таким чином, ОК «ЖБК «Добриня» фактично не є житлово-будівельним кооперативом в розумінні вимог глави 5 ЖК та ст.41 ЗКУ. Вказаний кооператив фактично є обслуговуючим, його мета, порядок створення, організації та діяльності не відповідає вимогам до житлово-будівельного кооперативу. Члени кооперативу не мають права на поліпшення житлових умов. Крім того, 16.08.2012 р. державним реєстратором прийнято рішення про ліквідацію юридичної особи ОК «ЖБК «Добриня». Враховуючи викладене, п. 58. додатку 1 до рішення 29 сесії Харківської міської ради 5 скликання «Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для будівництва об'єктів» від 24.12.2008 №350/08 є незаконним. Вказане рішення прийнято в порушення вимог ст.41 ЗКУ, ст.ст.133, 135, 137 ЖК та Примірного статуту. Під час прийняття вказаного рішення Харківська міська рада при вирішенні питання про надання ОК «ЖБК «Добриня» безоплатно земельні ділянки з кадастровими номерами 6310136600:08:001:0077, 6310136600:08:001:0078, 6310136600:08:001:0079 зобов'язана була з'ясувати правовий статус, мету та підстави створення цього кооперативу відповідно до ЖК та Примірного статуту. Слід зауважити, що Харківська міська рада мала можливість з'ясувати вказані обставини, у зв'язку з тим, що рішення про створення ОК «ЖБК «Добриня» та список його членів, у разі створення саме ЖБК, повинен був затвердити виконавчий комітет саме Харківської міської ради, відповідно до абз. 1 п.8 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в [PERSON] РСР, затверджених постановою [PERSON] Міністрів УРСР і Укрпрофради від 11.12.1984 №470, облік таких громадян здійснюється виконавчим комітетом саме Харківської міської ради; статут ОК «ЖБК «Добриня» зареєстрований саме в цьому виконавчому комітеті під номером 14801020000042876 від 09.12.2008 та внесені зміни під номером 14801050003042876 від 25.04.2012. До аналогічного висновку прийшла колегія суддів Судових палат в адміністративних, господарських та цивільних справах Верховного Суду України під час прийняття постанови від 17.04.2014 у справі №21-195а14. Відповідно до ч.1 ст. 111-28 ГПК України рішення Верховного Суду України прийняте за наслідками розгляду заяви про перегляд судового рішення з мотивів неоднакового застосування судом (судами) касаційної інстанції одних і тих самих норм матеріального права у подібних правовідносинах, є обов'язковим для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить зазначену норму права, та для всіх судів України. Суди зобов'язані привести свою судову практику у відповідність із рішеннями Верховного Суду України. Таким чином, оскільки спірне рішення Харківської міської ради підлягає визнанню незаконним та скасуванню, яке слугувало підставою для подальшого оформлення державних актів на право власності на земельні ділянки, а саме: ділянка №1, площею 0,8448га, (кадастровий номер 6310136600:08:001:0077) -ЯЕ №492563; ділянка №2, площею 0,2420га, (кадастровий номер 6310136600:08:001:0078) - ЯЕ №492564; ділянка №3, площею 1,2192га, (кадастровий номер 6310136600:08:001:0079) - ЯЕ №492565, то останні не І відповідають законові та порушують права власника. У зв'язку із наведеним, у ОК «ЖБК «Добриня» не виникало право власності на зазначену земельну ділянку. До таких висновків в аналогічній справі прийшла колегія суддів Вищого господарського суду України при прийнятті рішень від 23.07.2014 у справі №922/5238/13. У подальшому, спірні земельні ділянки відчужені на підставі цивільно-правових угод на користь фізичних осіб, а саме: земельну ділянку (кадастровий номер 6310136600:08:001:0077) ОК «ЖБК «Добриня» на підставі договору купівлі-продажу від 27.04.2012 на користь [PERSON], яка у подальшому 25.07.2012 уклала договір іпотеки з [PERSON]; земельну ділянку (кадастровий номер 6310136600:08:001:0078) ОК «ЖБК «Добриня» на підставі договору купівлі-продажу від 27.04.2012 на користь [PERSON], яка у подальшому 14.05.2012 уклала договір іпотеки з [PERSON], а останній 06.06.2012 уклав договір іпотеки з [PERSON]; земельну ділянку (кадастровий номер 6310136600:08:001:0079) ОК «ЖБК «Добриня» на підставі договору купівлі-продажу від 27.04.2012 на користь [PERSON], яка у подальшому 03.12.2012 уклала договір іпотеки з [PERSON] Відповідно до договорів купівлі-продажу земельних ділянок від 27.04.2012 та звітів про експертну грошову оцінку земельних ділянок, виданого ТОВ «Експерт-Профі-Україна», вартість земельних ділянок становить 1 384 200 грн. Факт незаконності набуття ОК «ЖБК «Добриня» права власності на спірну земельну ділянку виключає саму можливість відчуження права власності на ці землі іншій особі на законних підставах. Зважаючи на те, що договори купівлі-продажу та договори іпотеки спірних земельних ділянок спрямовані на протиправне відчуження об'єкта права власності українського народу - земель, вказані правочини є такими, що порушують публічний порядок, тобто є нікчемними. Враховуючи, що спірні земельні ділянки вибули з володіння держави всупереч вимогам законодавства, у [PERSON], [PERSON], [PERSON] на користь яких у подальшому було відчужено ділянки, не виникло право власності. Виходячи з даної позиції земельні ділянки підлягають поверненню у власність держави. Згідно з постановою пленуму Вищого господарського суду України №10 від 29.05.2013 «Про деякі питання практики застосування позовної давності у вирішенні господарських спорів» п.4.1 зазначається, що у разі коли згідно із законом позивачем у справі виступає прокурор, позовна давність обчислюється від дня, коли про порушення або про особу, яка його допустила, довідався або мав довідатися відповідний прокурор. Оскільки прокурор дізнався про незаконність спірних рішень Харківської міської ради лише в березні 2015 року у ході вивчення даних офіційного веб-сайту Харківської міської ради щодо розміщених рішень сесій упродовж 2008-2015 років та ознайомлення з правовстановлюючими документами ОК «ЖБК «Добриня» у відділі державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб -підприємців реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції та реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, початок перебігу позовної давності слід обраховувати з моменту, коли органи прокуратури дізнались про факт порушення вимог земельного законодавства. Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд України у постанові від 20.08.2013 у справі № 3-18гс13 за заявою Фонду державного майна України про перегляд постанови Вищого господарського суду України від 25.07.2012 у справі № 6/17-4949-2011 за позовом прокурора Малиновського району м. Одеси в інтересах Фонду державного майна України та ВАТ «Холдінгова компанія «Краян» до ТОВ «Юг-Сервіс-06» та ПП «Ліардон» про визнання недійсними договорів відступлення права вимоги. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити з підстав, викладених у позові. Представник відповідача - Харківської міської ради [PERSON], яка діє на підставі довіреності, проти позовних вимог заперечувала в повному обсязі, з підстав викладених у своїх письмових запереченнях. Представник відповідача [PERSON] [PERSON], який діє на підставі довіреності проти позовних вимог заперечував, виклавши свої заперечення письмо та підтримавши їх в судовому засіданні. Представник третьої особи-Державної інспекції сільського господарства в Харківській області [PERSON], який діє на підставі довіреності, подав до суду письмове клопотання, в якому просив розглянути справу за його відсутності. Відповідачі [PERSON], [PERSON] та третя особа [PERSON] в судові засідання не зявлялись, про час та місце судового розгляду повідомлялись належним чином - за місцем реєстрації, причин неявки не повідомили, заяв про розгляд справи за їх відсутності до суду не надходило. Суд, вислухавши думку сторін та їх представників, перевіривши матеріали справи, вважає\~ позов таким, що не підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 41 ЗК України, житлово-будівельним (житловим) та гаражно-будівельним кооперативам за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування земельні ділянки для житлового і гаражного будівництва передаються безоплатно у власність або надаються в оренду у розмірі, який встановлюється відповідно до затвердженої містобудівної документації. Нормами ст. 133 ЖК Української РСР закріплено, що громадяни, які потребують поліпшення житлових умов, вправі вступити до житлово-будівельного кооперативу і одержати в ньому квартиру. У відповідності до ст. 137 ЖК Української РСР, житлово-будівельні кооперативи організуються при виконавчих комітетах місцевих [PERSON] народних депутатів, при підприємствах, установах і організаціях. Примірний статут житлово-будівельного кооперативу затверджується [PERSON] Міністрів [PERSON] РСР. Житлово-будівельний кооператив діє на основі статуту, прийнятого відповідно до Примірного статуту житлово-будівельного кооперативу загальними зборами громадян, які вступають до організовуваного кооперативу, і зареєстрованого в установленому порядку. Згідно ч. 1 Примірного статуту житлово-будівельного кооперативу, затвердженого [PERSON] Міністрів УРСР від 30.04.1985 N 186, із змінами, житлово-будівельні кооперативи організуються при виконавчих комітетах місцевих [PERSON] народних депутатів, при підприємствах, установах і організаціях. Рішення про організацію кооперативів при підприємствах, установах, організаціях приймаються з урахуванням пропозицій трудових колективів. До кооперативів, що організуються при виконавчих комітетах місцевих [PERSON] народних депутатів, приймаються громадяни, які перебувають у відповідному виконавчому комітеті на обліку бажаючих вступити до кооперативу (у списку осіб, які користуються правом на вступ до кооперативу поза чергою). Рішення зборів про організацію кооперативу, список громадян, які вступають до кооперативу, і членів їх сімей, що виявили бажання оселитися в будинку кооперативу, затверджуються виконавчим комітетом районної, міської, районної в місті [PERSON] народних депутатів. Житлово-будівельний кооператив діє на підставі статуту, прийнятого відповідно до цього Примірного статуту і зареєстрованого виконавчому комітеті [PERSON] народних депутатів, який затвердив рішення про організацію кооперативу. Зміни і доповнення, що вносяться до статуту кооперативу, також підлягають реєстрації. З дня реєстрації статуту кооператив набуває прав юридичної особи. Частиною 2 Примірного статуту житлово-будівельного кооперативу визначеною, що до членів кооперативу приймаються громадяни, які постійно проживають у даному населеному пункті і перебувають на обліку бажаючи вступити до житлово-будівельного кооперативу або користуються правом позачергового прийому до членів кооперативу, а також громадяни, зазначені у пункті 37, абзаці першому пункту 43 і абзаці першому пункту 55 цього Примірного статуту. Незалежно від проживання у даному населеному пункті до членів кооперативу приймаються громадяни, які в установленому порядку перебувають у цьому населеному пункті на обліку бажаючий вступити до кооперативу (у списку осіб, які користуються правом на вступ до кооперативу поза чергою). Згідно п. 16 ч. З Примірного статуту житлово-будівельного кооперативу житлово-будівельний кооператив має право одержати в установленому порядку в безстрокове користування земельну ділянку для будівництва жилого будинку (будинків) та надвірних будівель. Пунктом 71 ч. 6 Примірного статуту житлово-будівельного кооперативу передбачено, що Рішення загальних зборів членів житлово-будівельного кооперативу про обрання правління та ревізійної комісії кооперативу або окремих їх членів, а також рішення правління та ревізійної комісії про обрання керівників цих органів у місячний строк подаються виконавчому комітетові місцевої [PERSON] народних депутатів для реєстрації складу вказаних органів. Виконавчий комітет вправі відмовити в реєстрації, якщо вибори було проведено з порушенням законодавства. Згідно п. 74 ч. 6 Примірного статуту житлово-будівельного кооперативу, контроль за діяльністю житлово-будівельних кооперативів, за експлуатацією та ремонтом належних їм будинків здійснюють виконавчі комітети місцевих [PERSON] народних депутатів. Виконавчий комітет районної, міської, районної в місті [PERSON] народних депутатів вправі скасувати рішення загальних зборів або правління кооперативу, якщо воно суперечить законодавству. Згідно п. 2.6. цього Статуту кооператив може набувати прав на землю згідно діючого законодавства. Земля може бути передана кооперативу на умовах оренди, або безоплатно у власність. Кооператив також може набути право власності на землю за цивільно-правовими угодами. Відповідно до умов п. 3.1. Статуту кооператив організується з метою забезпечення житлом будівництва багатоквартирного жилого будинку (будинків), або одноквартирних чи багатоквартирних жилих будинків садибного типу, або багатоквартирного жилого будинку (будинків) з надвірними будівлями (господарськими будівлями та спорудами) за власні кошти кооперативу, а або із залученням банківських кредитів, чи позик, а також для наступної експлуатації та управління цим будинком (будинками). Прокурор вважає, що обов'язком Харківської міської ради є з'ясування мети та підстав створення ЖБК, порядку організації його діяльності, правового статусу відповідно до вимог Житлового кодексу України та Примірного статуту при наданні земельної ділянки ЖБК як спеціальному суб'єкту, передбаченому статтею 41 Земельного кодексу. При цьому їм не враховано, що Харківська міська рада не є органом державної реєстрації юридичних осіб та може це зробити, виключно ознайомившись зі статутом ЖБК, в якому вірно зазначено мету та діяльність. Виконавчі органи місцевого самоврядування діють на підставі Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» 21 травня 1997 року К 280/97-ВР (далі [PERSON] N 280/97-ВР), з дня прийняття якого втратив чинність [PERSON] РСР "Про місцеві [PERSON] народних депутатів [PERSON] РСР та місцеве самоврядування" 7 грудня 1990 року N 533-XII (далі [PERSON] N 533-ХІІ). Відповідно до [PERSON] Верховної ради України від 12 вересня 1991 року N 1545-XII «Про порядок тимчасової дії на території України окремих актів законодавства Союзу РСР» встановлено, що до прийняття відповідних актів законодавства України на території республіки застосовуються акти законодавства Союзу РСР з питань, які не врегульовані законодавством України, за умови, що вони не суперечать Конституції і законам України. Акти законодавства Союзу РСР застосовуються, але по питанням які по-перше не врегульовані законодавством України, а по-друге, за умов що вони не суперечать Конституції і законам України. Одночасно з цим, створення кооперативів, в тому числі житлово-будівельних, ґрунтується не тільки на нормах Житлового кодексу України та Примірного статуту, а й на акті більш вищої юридичної сили понад Примірного статуту та акті, що прийнятий пізніше ніж ЖК України та Примірний статут житлово-будівельного кооперативу, затверджений [PERSON] Міністрів [PERSON] РСР від 30.04.1985 № 186 (із останніми змінами 1994 року) - Законі України «Про кооперацію» від 10.07.2003 № 1087-1V. Згідно із преамбулою цього Закону визначено, що цей [PERSON] визначає правові, організаційні, економічні та соціальні основи функціонування кооперації. Відповідно до ч. 2,3 ст. 41 Закону N 1087-ІУ [PERSON] та кооперативні об'єднання, які створено до набрання чинності цим Законом, зобов'язані протягом року з дня набрання чинності цим Законом привести свої статути у відповідність із цим Законом. До приведення статутів у відповідність із цим Законом кооперативи та кооперативні об'єднання керуються положеннями діючих статутів у частині, що не суперечить цьому закону. Частиною 2 статті 10 Закону України «Про кооперацію» передбачено, що членом кооперативу може бути фізична особа, яка досягла 16-річного віку і виявила бажання брати участь у його діяльності. Виходячи з цього, встановлення Примірним статутом 30-ти річного обмеження віку для учасників «молодіжного» ЖБК є невідповідністю ч. 2 ст. 10 Закону України «Про кооперацію», який прийнятий пізніше та який має вищу юридичну силу. Також, норми ЖК України та Примірного статуту в частині створення житлово-будівельних кооперативів суперечать не тільки Закону України «Про кооперацію», але і спеціальному нормативно-правовому, акту який вже був чинним на дату реєстрації ОК ЖБК «Добриня» та дату прийняття спірного рішення Харківською міською радою - [PERSON] України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців» від 15.05.2003 № 755-ІУ, який є спеціальним та повинен застосовуватися до правовідносин, пов'язаних з реєстрацією будь-якої юридичної особи, в т.ч. ЖБК, та який не передбачає обмежень, що встановлені ЖК України та Примірним статутом. Твердження позивача про те, що ЖБК «Добриня» не є житлово-будівельним кооперативом, а є обслуговуючим кооперативом є помилковим, оскільки відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України «Про кооперацію» відповідно до завдань та характеру діяльності кооператив може бути «обслуговуючим», а за напрямом діяльності - «житлово-будівельними». Таким чином, відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України «Про кооперацію» ОК ЖБК «Добриня» може бути одночасно і житлово-будівельним і обслуговуючим, що не суперечить, а ні ЖК України, а ні Примірному статуту ЖБК, що підтверджується витягом з ЄДРПОУ, а саме КВЕД. Ст. 2 Закону N 1087-ІУ визначено термін обслуговуючий кооператив. [PERSON] кооператив це кооператив, який утворюється шляхом об'єднання фізичних та/або юридичних осіб для надання послуг переважно членам кооперативу, а також іншим особам з метою провадження їх господарської діяльності. Згідно із ст. 6 Закону N 1087-ІУ передбачено, що відповідно до завдань та характеру діяльності кооперативи поділяються на такі типи: виробничі, обслуговуючі та споживчі. За напрямами діяльності кооперативи можуть бути сільськогосподарськими, житлово-будівельними, садово-городніми, гаражними, торговельно - закупівельними, транспортними, освітніми, туристичними, медичними тощо. Таким чином поняття обслуговуючий кооператив та житлово-будівельний кооператив характеризують тип і напрям діяльності кооперативу та не можуть підмінятися. Відповідно до п.3.3.1 «Державного класифікатору України класифікація організаційно-правових форм господарювання» затвердженого Наказом Державного комітету з питань технічного регулювання та споживчої політики,від 28.05.2004, № 97 визначено, термін [PERSON] - юридична особа,утворена фізичними та (або) юридичними особами, які добровільно об'єдналися на основі членства для ведення спільної господарської та іншої діяльності з метою задоволення своїх економічних, соціальних та інших потреб на засадах самоврядування. Отже найменування визначає його тип та напрям діяльності відповідно до різновидностей юридичних осіб організаційно-правових форм кооперативи, що узгоджується із п. 1.2. «Вимоги щодо написання найменування юридичної особи або її відокремленого підрозділу» Законом України «Про кооперацію», та ст.ст. 143, 145 146 ЖК. На підставі викладеного, суд вважає, що Харківська міська рада цілком обґрунтовано прийняла спірне рішення, керуюсь ст. 41 ЗК України та іншими нормами чинного законодавства України. Відповідно до ст. 134 ЖК України на облік бажаючих вступити до житлово-будівельного кооперативу беруться громадяни, які постійно проживають у даному населеному пункті (чого не спростовує прокурор у позові) та потребують поліпшення житлових умов. Потребуючими поліпшення житлових умов визнаються громадяни, які мають право бути взятими на облік для одержання жилих приміщень у будинках державного і громадського житлового фонду (стаття 34), а також громадяни, забезпечені жилою площею нижче за рівень, що визначається [PERSON] Міністрів [PERSON] РСР і [PERSON] республіканською радою професійних спілок. Таким чином, особою, яка «потребує поліпшення житлових умов» вважається особа, яка має право бути взятою на облік, але це не означає, що вона обов'язково має перебувати на такому обліку, що намагається довести прокурор листом Управління обліку та розподілу житлової площі Департаменту житлового господарства від 06.02.2015 №138/у. Крім того, доказу відсутності у членів кооперативу на момент реєстрації ОК ЖБК «Добриня» такого права прокурор не наводить. На даний час чинним законодавством врегульоване питання діяльності різних за метою та організаційною формою господарювання кооперативів: житлово-будівельних кооперативів (КОПФГ 321), обслуговуючих житлово-будівельних кооперативів (КОПФГ 320). Враховуючи, що [PERSON] «ЖИТЛОВО-БУДІВЕЛЬНИЙ КООПЕРАТИВ «ДОБРИНЯ» є саме обслуговуючим житлово - будівельним кооперативом (КОПФГ 320), а не житлово-будівельним кооперативом (КОПФГ 321) про що суду надано відповідні докази, отже [PERSON] «ЖИТЛОВО-БУДІВЕЛЬНИЙ КООПЕРАТИВ «ДОБРИНЯ» є суб'єктом господарювання, у зв'язку з чим його діяльність регулюється\~Законом України «Про кооперацію», а зазначені Позивачем норми Житлового кодексу [PERSON] РСР\~та [PERSON] ради Міністрів [PERSON] РСР від 30.04.1985 № 186 «Про затвердження Примірного статуту житлово-будівельного кооперативу»\~не підлягає застосуванню до даних правовідносин. Частиною 2\~ст. 22 Закону України «Про кооперацію»\~встановлено, що кооперативи придбавають\~\~земельні ділянки відповідно до Земельного кодексу України. Відповідно до\~ст. 12 ЗК України, розпорядження землями територіальних громад, передання земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб віднесено до компетенції місцевих рад. Стаття 41 ЗК України\~передбачає отримання житлово-будівельним (житловим) та гаражно-будівельним кооперативами за рішеннями органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування земельних ділянок для житлового і гаражного будівництва безоплатно у власність або в оренду у розмірі, який встановлюється відповідно до затвердженої містобудівної документації. Пунктом 3.3.1. Наказу Держкомітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 28.05.2004\~\~№ 97 «Про затвердження національних стандартів України, державних класифікаторів України, національних змін до міждержавних стандартів, внесення змін до наказу Держспоживстандарту України від 31.03.2004 № 59 та скасування нормативних документів» встановлено, що відповідно до завдань та характеру діяльності кооперативи поділяються на таки типи: виробничі, обслуговуючи та споживчі. За напрямами діяльності кооперативи можуть бути житлово-будівельними, садово-городніми, гаражними, торговельно-закупівельними, транспортними, освітніми, туристичними, медичними тощо. Тобто, ознака кооперативу як житлово-будівельний не є організаційно-правовою формою, а є напрямком діяльності обслуговуючого кооперативу. [PERSON] кооперативи за житлово-будівельним напрямком своєї діяльності мають право на отримання у власність земельних ділянок із земель комунальної власності згідно з приписами\~статті\~\~41 Земельного кодексу України. Розділ 4 Наказу від 28.05.2004\~\~№ 97 встановлює коди класифікації організаційно-правових форм господарювання. Державна\~\~ реєстрація\~\~ нових\~\~ юридичних\~\~ осіб\~\~ за\~\~ організаційно-правовою\~\~ формою «житлово-будівельний кооператив» за вказаним Наказом не передбачається, що підтверджується змістом цього Наказу. З доданих до позовної заяви документів вбачається, що [PERSON] кооператив "Житлово-будівельний кооператив "ДОБРИНЯ" зареєстровано у встановленому порядку як юридичну особу, з визначенням типу "обслуговуючи" та напрямом діяльності - "житлово-будівельний". Відповідно до положень статуту [PERSON] кооперативу "Житлово-будівельний кооператив " ДОБРИНЯ ", затвердженого рішенням установчих зборів засновників кооперативу № 1 від 08.12.2008 р., метою [PERSON] є задоволення житлових, економічних, соціальних та інших потреб його членів на основі поєднання їх особистих та колективних інтересів, трудової участі та майна, поділу між ними ризиків, витрат від діяльності [PERSON], розвитку їх самоорганізації, самоуправління та самоконтролю. За приписами\~статті 89 ЦК України\~порушення встановленого законом порядку створення юридичної особи або невідповідність її установчих документів закону є підставою для відмови у державній реєстрації юридичної особи. Відмова у державній реєстрації з інших мотивів (недоцільність тощо) не допускається. Доказів порушення вимог чинного законодавства при ухваленні Харківською міською радою оспорюваного рішення, порушення встановленої законом процедури прийняття рішення чи порушення прав та охоронюваних законом інтересів третіх осіб (громади) внаслідок ухвалення рішення, в ході судового розгляду прокурором не надано. Враховуючи, що [PERSON] кооператив "Житлово-будівельний кооператив " ДОБРИНЯ " створений та у встановленому порядку зареєстрований як особа, яка відповідно до положень\~ст. 41 ЗК України\~має право на безоплатне отримання у власність або в користування земельних ділянок і відповідне рішення органу місцевого самоврядування (Харківської міської ради) прийнято в порядку та в межах компетенції, визначеної чинним законодавством, позовні вимоги про скасування рішення Харківської міської ради № 350/08 від 24.12.2008 р. в частині, що стосуються [PERSON] кооператив "Житлово-будівельний кооператив "ДОБРИНЯ ",\~\~визнання недійсним актів на право власності на відповідні земельні ділянки та повернення земельних ділянок, є необґрунтованими. Суд не застосовує строки позовної давності, про що зазначено представником відповідача- ХМР, враховуючи доводи прокуратури про те, що прокурор дізнався про незаконність спірних рішень Харківської міської ради в березні 2015 року у ході вивчення даних офіційного веб-сайту Харківської міської ради щодо розміщених рішень сесій упродовж 2008-2015 років та ознайомлення з правовстановлюючими документами ОК «ЖБК «Добриня» у відділі державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції та реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, тому початок перебігу позовної давності обраховує з моменту, коли органи прокуратури дізнались про факт порушення вимог земельного законодавства. Таким чином, аналізуючи надані докази та даючи їм правову оцінку, враховуючи встановлені судом і наведені вище обставини, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв'язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених\~ обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що вимоги позивача є\~\~\~необґрунтованими, безпідставними, недоведеними,\~ у звязку з чим задоволенню не підлягають. На підставі наведеного,

Outcome: dismissed