Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-09 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON], за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Органу опіки та піклування Вінницької міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні, визначення способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею, мотивуючи позовну заяву тим, що [PERSON] перебував у зареєстрованому шлюбі із [PERSON] з 2007 року. Шлюб було розірвано, про що зроблено актовий запис № 1025 від 03.09.2010 року, відділом РАЦС Вінницького міського управління юстиції Вінницької області. Від спільного проживання сторони мають неповнолітню доньку [PERSON], [INFO]. Донька постійно проживає разом з матірю за адресою: м. Вінниця. [ADDRESS]. Майже одразу після розірвання шлюбу [PERSON] вийшла заміж вдруге, від другого шлюбу вона має сина. Після розірвання шлюбу [PERSON] неодноразово намагався налагодити стосунки з [PERSON] у мирний спосіб і визначити порядок у часті у вихованні та спілкуванні з власною дитиною та її утриманні. [PERSON] своїми діями та бездіяльністю постійно перешкоджає утримувати доньку, піклуватися про неї. Так, на прохання [PERSON] відкрити рахунок, на який можна сплачувати кошти на утримання доньки, [PERSON] до цього часу не виконала, мотивуючи тим, що вона не хоче отримувати жодної допомоги від нього. Не зважаючи на такі заяви [PERSON], щоб хоч якось підтримати доньку почав перераховувати кошти на її утримання через поштове відділення на імя [PERSON] (прізвище [PERSON] після розірвання шлюбу) доказом є квитанції про переказ коштів, однак [PERSON] не бажаючи отримувати кошти навмисно не отримувала перекази, таким чином кошти повертались відправнику. Але все ж таки один переказ від 07.03.2012 року на суму 1500 грн. [PERSON] отримала, що підтверджується повідомленням по переказу про виплату. Всі наступні перекази повертались відправнику. Всі намагання спілкуватись з донькою закінчувались невдачею. [PERSON] дзвінки з номера [PERSON] не приймає, якщо дзвінок відбувся з іншого номера, почувши голос відхиляла розмову, або вороже налаштовано, з нецензурною лайкою просила залишити її і доньку у спокій. [PERSON] всупереч намаганням хоча б вітати дитину з днем народження всіляко перешкоджає. Так 19.09.2014 року [PERSON] вирішив привітати доньку з днем народження, разом зі своїми батьками: [PERSON] та [PERSON] прийшли за місцем проживання дитини, а саме: [ADDRESS], але двері квартири не відчинили. Коли у дворі будинку зявилась донька разом з [PERSON] остання агресивно себе поводила, всіляко намагалась принизити, та знову пропонувала гроші, щоб [PERSON] відмовився від доньки. Просив суд зобовязати [PERSON] усунути перешкоди у спілкуванні [PERSON] з донькою [PERSON], [INFO]. Визначити такі способи участі у спілкуванні з донькою у І та ІІІ суботу місяця та в день народження доньки з 12:00 год. до 17:00 год. [PERSON] звернулась з зустрічним позовом до [PERSON], за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Органу опіки та піклування Вінницької міської ради про захист прав дитини. Позов мотивувала тим, що з 08.12.2007 року по липень 2010 року вона перебувала у шлюбі з [PERSON], від цього шлюбу мають доньку [PERSON], [INFO]. Рішенням Вінницького міського суду шлюб між сторонами було розірвано через бійки, сварки та пиятику [PERSON] Фактичні шлюбні відносини було припинено ще в кінці 2009 року, саме з цього часу [PERSON] покинув сімю, і саме з цього часу не цікавився і не опікувався дитиною, коштів на її утримання не надавав. Донька після розірвання шлюбу мешкала з [PERSON], спорів стосовно місця проживання дитини не було. Увесь цей час [PERSON] життям доньки не цікавився, не телефонував, не виявляв бажання спілкуватися з дитиною та приймати участь у її вихованні. Дитина не памятає батька та не має до нього ніяких почуттів ніколи не питала за нього та не цікавилась ним. Батьком для доньки став другий чоловік [PERSON], який піклується про неї, утримує її і виховує як свою рідну доньку, при цьому дбає про неї і ставиться до неї з такою ж любовю, як і до спільного сина. Дітям забезпеченні гідні умови проживання та гармонійна атмосфера оточення. Між [PERSON] її чоловіком і дітьми склалися усталені доброзичливі стосунки, які сприяють належному вихованню доньки, її повноцінному світосприйманню життя та оточуючих людей. З моменту народження дочка знаходиться на амбулаторному обліку в дитячій міській поліклініці. Стан здоровя задовільний, нагляд за станом здоровя дитини з моменту її народження і по сьогоднішній день здійснює [PERSON] та її другий чоловік, якого донька вважає своїм рідним батьком. Біологічний батько дитини участі в цій сфері життя не приймав і не приймає. З 14.09.2010 року по 27.06 2014 року дочка [PERSON] відвідувала навчальний заклад № 23, а весь цей час [PERSON] жодного разу батьківські збори не відвідав, дитину в садок не приводив і не забирав, дитиною не цікавився. З 01.09.2014 року донька навчається в «Фізико математичній гімназії № 17»., [PERSON] також у вихованні дитини участі не бере, батьківські збори не відвідує, з класним керівником не спілкується. Вихованням дитини займається [PERSON] та її другий чоловік [PERSON] Через небажання [PERSON] у свій час спілкуватися з донькою і займатися її вихованням, вона його забула, вважає і називає своїм батьком [PERSON] і не бажає зустрічатись з незнайомим чоловіком, який буде називатись батьком. Під час психологічних консультацій у професора, доктора психології [PERSON] у [PERSON] були виявлені психічні тривожності з приводу зустрічей та проведення деякого часу в колі з незнайомим чоловіком. Під час першої зустрічі дочки з біологічним батьком, яка відбулась 19.01.2016 року у приміщенні Вінницької міської ради у доньки почалися невротичні прояви: совання на стільці, висмикування вій, похмикування, відчуття «кому в горлі». Вона стала погано спати, боятися оточуючих, гірше навчатись, стала нерішуча і тривожна. Висловлювала скарги, що боїться дядька, якого недавно побачила, боїться, що він прийде і її викраде. Через незадовільний стан доньки [PERSON] змушена була звернутись на консультацію до психолога, яка надала рекомендації провести з донькою роботу з психокорекції. Оскільки висновок органу опіки і піклування від 16.06.2015 року про доцільність визначення способу участі [PERSON] у вихованні дочки [PERSON] суперечить інтересам самої дитини, просила суд заборонити [PERSON] зустрічі з дочкою [PERSON] [PERSON] до 14 років, тобто до 19.12.2022 року. В судовому засіданні позивач відповідач [PERSON] позовні вимоги підтримав, за обставин викладених в позові. Зазначив, що підтримує висновок органу опіки та піклування від 30.10.2017 року, не заперечує, щодо спілкування з дитиною за умови наявності у дочки бажання. Зустрічні позовні вимоги не визнав, просив суд відмовити у їх задоволенні. Представники позивача відповідача [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні, кожен окремо, позовні вимоги підтримали, зустрічні позовні вимоги не визнали, просили суд відмовити у їх задоволенні. Відповідачка позивачка [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, просила суд відмовити у їх задоволенні, оскільки спілкування з біологічним батьком шкодить її дочці. Зустрічну позовну заяву уточнила в усній формі та просила суд заборонити [PERSON] зустрічі з дочкою [PERSON] [PERSON], [INFO] до досягнення останньою 14 років, тобто до 19.09.2022 р. Захисник відповідачки позивачки [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, зустрічні уточненні позовні вимоги підтримала, просила суд їх задовольнити. Представник третьої особи [PERSON] в судовому засіданні підтримала висновок виконавчого комітету Вінницької міської ради № 01-00-011-46721 від 30.10.2017 року про доцільність визначення способу участі [PERSON] у вихованні дитини [PERSON], [INFO], а саме: спілкування дитини можливе за умови наявності у дитини бажання. Вислухавши думку сторін, свідків, думку дитини, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до переконання в тому, що позов [PERSON] до [PERSON], за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Органу опіки та піклування Вінницької міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні, визначення способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею підлягає до часткового задоволення. Зустрічна позовна заява [PERSON] до [PERSON], за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Органу опіки та піклування Вінницької міської ради про захист прав дитини задоволенню не підлягає з наступних підстав. Матеріалами справи встановлено, що [PERSON] перебував у зареєстрованому шлюбі із [PERSON] з 2007 року. Шлюб було розірвано, про що зроблено актовий запис № 1025 від 03.09.2010 року, відділом РАЦС Вінницького міського управління юстиції Вінницької області (а.с.6). Від спільного шлюбу сторони мають неповнолітню доньку [PERSON], [INFO] (а.с.7). Після розірвання шлюбу [PERSON] намагався налагодити стосунки з [PERSON] у мирний спосіб і визначити порядок у часті у вихованні та спілкуванні з власною дитиною та її утриманні (а.с.17). [PERSON], щоб підтримати доньку почав перераховувати кошти на її утримання через поштове відділення на імя [PERSON] (прізвище [PERSON] після розірвання шлюбу) доказом є квитанції про переказ коштів, які адресатом не були отримані (а.с. 15-16). Відповідно до висновку № 01-00-011-20387 від 16.06.2015 року виконавчого комітету Вінницької міської ради про доцільність визначення способу участі [PERSON] у вихованні дитини [PERSON], 19.09.2008 року, орган опіки та піклування Вінницької міської ради вважає доцільним визначити такий спосіб участі [PERSON] у спілкуванні та вихованні дитини [PERSON], [INFO]: І,ІІІ субота місяця з 12-00 год. до 17- 00 год. протягом трьох місяців у присутності матері дитини (а.с.47-48). Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 10.06.2015 року позов [PERSON] до [PERSON], за\~ участю третіх осіб на стороні\~ відповідача, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору\~ Органу\~ опіки та піклування\~ та Відділу\~ реєстрації актів цивільного стану Вінницького міського управління\~ юстиції Вінницької області про зміну прізвища дитини задоволено. Змінено прізвище [PERSON], [INFO] з «Сазонова» на «Фролова» ( 53-55). Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 26.09.2016 року позов [PERSON] до [PERSON], за участі Служби у справах дітей Вінницької міської ради, про позбавлення батьківських прав, стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини задоволено. Позбавлено батьківських прав [PERSON], [INFO] відносно дитини [PERSON], [INFO]. Стягнуто з [PERSON] аліменти на користь [PERSON] на утримання дитини [PERSON] в розмірі 1000 грн. щомісячно з 23.11.2015 року і до досягнення повноліття (а.с.130-132). Рішенням Апеляційного суду Вінницької області від 01.12.2016 року рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 26.09.2016 року скасовано в частині позбавлення [PERSON] батьківських прав по відношенню до [PERSON], [INFO] (а.с.134-137). Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 02.03.2017 року, рішення Апеляційного суду Вінницької області від 02.12.2016 року залишено без змін (а.с.156-157). З довідки дошкільного навчального закладу № 23 м. Вінниці від11.09.2014 року № 286, вбачається, що дитина [PERSON], [INFO] відвідувала дошкільний навчальний заклад № 23 з 14.09.2010 року по 27.06.2014 рік. За період перебування дитини в закладі батько [PERSON] не приймав участі у вихованні дитини, не звертався до дитячого закладу, не приводив та не забирав дитину з дитячого садочку, не відвідував батьківські збори (а.с.61). Згідно довідки фізико математичної гімназії № 17 Вінницької міської ради від 28.04.2015 року № 317 [PERSON] навчається в закладі, її вихованням займаються [PERSON] (мати дівчинки)та [PERSON] (вітчим). Вони придають належну увагу її навчанню, завжди відвідують батьківські збори, спілкуються з класним керівником, проводжають і забирають дитину зі школи. [PERSON] (батько дитини) у вихованні участі не бере, батьківські збори не відвідує, навчанням дитини не цікавиться, з класним керівником не спілкується (а.с.64). Відповідно до довідки № Г-21-Ф від 24.07.2015 р. президента академії гуманної Педагогіки та Методолого аналітичного Центру лабораторії, професора, доктора психології, заслуженого вчителя [PERSON] [PERSON] було рекомендовано звернутись в опікунську раду ідо суду з проханням заборонити подібні зустрічі та проведення часу в колі незнайомого чоловіка (який буде називатись батьком), що дасть можливість зберегти психологічне здоровя дитини (а.с.65). У психологічному заключенні нейро психологічного відділу медичного центру «Пульс» від 17.11.2016 року зазначено, що [PERSON] ще не може збагнути, чому інший чоловік називається її татом та приходить у школу; чому він хоче забрати її , куди, для чого, наскільки, коли вона знає, що в неї вже є тато, який її виховує. Ця думка продовжує травмувати її, як уява про руйнування вже побудованого і затишного світу сімї. Яка її виростила і продовжує турбуватися про неї щодня. Це повязано з тим, що дівчинка не знає свого біологічного батька, адже виховується нинішнім вітчимом з немовлячого віку і вважає його рідним батьком. На дитячому сенсі була спроба пограти історію усвідомлення і прийняття дитиною факту наявності біологічного батька, але дівчинка це не могла зробити в силу масивного психологічного захисту від прийняття цієї інформації. Відповісти на питання, - що саме поведінка біологічного батька [PERSON] викликає тривожний стан дитини і чи виник він безпосередньо після першої зустрічі з даним чоловіком згідно законодавства, - в компетенції судово психіатричної експертизи (а.с.171-172). У висновку психолога КЗ «Вінницька обласна психоневрологічна лікарня ім. акад. [PERSON]» [PERSON] по результатах обстеження [PERSON] від 13.05.2016 року зазначено, що в ході бесіди дитина висловлює бажання не бачитись і не спілкуватись з людьми, які нещодавно зявились в її житті (з батьком та його рідними), висловила побоювання, що він прийде і вкраде її. Рекомендовано індивідуальну психокорекційну роботу з метою зменшення проявів невротичних реакцій та, в разі їх стійкості госпіталізацію в стаціонар для підбору медикаментозного лікування та психокорекційної роботи (а.с.170). Відповідно до висновку психолога КЗ «Вінницька обласна психоневрологічна лікарня ім. акад. [PERSON]» [PERSON] від 20.09.2017 року, на момент обстеження дівчинка внутрішньо напружена, нерішуча, скута, боязка, уникає зорового контакту. Контакт встановлюється поступово, виражена тривожність. Темп психомоторної діяльності оптимальний. Виснажуваність по астенічному типу. На запитання відповідає по суті, нерішуче; судження логічні, послідовні, мова тиха. Фон настрою знижений. Спостерігається неконтрольованість, настабільність та коливання в емоційних проявах, вразлива. Наявна тривога в соціально значимих ситуаціях. Розладів інтелектуально - мнестичних функцій не виявлено. Інтелектуальний розвиток відповідає віковій нормі. По результатам проведеного обстеження встановлено: фіксація на психотравмуючій ситуації (раптова поява рідного батька та його рідних в її житті), і як наслідок високий рівень тривоги, пригніченість, нерішучість, боязкість, відчуття власного безсилля, страху; а також неспокійний сон, та встановлення симбіотичних стосунків з матірю. В ході бесіди висловлює бажання не бачитись і не спілкуватись з батьком та його рідними, та скарги такого змісту: «я їх боюсь…», «мені страшно, що він прийде і забере мене… », «я відчуваю злість і страх по відношенню до нього…», боюсь, що він знову прийде до школи…» Під час бесіди спостерігаються такі невротичні прояви як совання на стільці, похмикування, відчуття «кому в горлі»; ці прояви посилюються при наростанні напруженості, тривоги та зустрічей з рідним батьком. Наявні захисні механізми витіснення, заперечення, сублімації. Результати обстеження дитячим опитувальником неврозів «ДОН» : високе значення показників по шкалам депресії, вегетативних розладів, тривоги. Рекомендовано індивідуальну психокорекційну роботу з метою зменшення проявів невротичних реакцій та, в разі їх стійкості госпіталізацію в стаціонар для підбору медикаментозного лікування та психокорекційної роботи. Не рекомендовано тривалі емоційні навантаження. В судовому засіданні свідок психолог [PERSON] підтримала вище зазначені висновки, вказала, що у дитини є відчуття тривоги, страхи, що повязанні з появою у її житті невідомих людей, які стверджують, що вони її рідні. Дитина боїться, що вони її заберуть, внаслідок посилилась привязаність до матері. Дитина не хоче бачитись з тими людьми, стреси для дитини небажанні. В судовому засіданні свідки [PERSON] та [PERSON], які є друзями [PERSON], кожен окремо,суду показали, що в сімї сторін були постійні сварки, через скандали і насилля з боку нетверезого [PERSON], [PERSON] змушена була часто у них ночувати. [PERSON] неурівноважений, нервовий, зловживав алкоголем, в стані алкогольного спяніння був дуже агресивним і неадекватним. Дитиною не цікавився, вона утримується і виховується [PERSON] і її чоловіком. Аналогічні показання в судовому засіданні дала суду свідок [PERSON] -мати [PERSON], яка також зазначила, що ніхто не чинив [PERSON] перешкод в спілкуванні з дочкою. Дитина [PERSON] була абсолютно байдужа, він навіть не вітав її на свята, внаслідок чого дівчинка його не знає. Інтерес у [PERSON] до дочки зявився лише після предявлення позову про зміну прізвища дитині. В свою чергу свідок [PERSON], мати [PERSON], в судовому засіданні показала, що [PERSON] чинить перешкоди у спілкуванні і вихованні дитини. [PERSON] не дає можливості привітати [PERSON] з днем народження, вороже її настроює по відношенню до батька та дідуся з бабусею. Згідно виписки МКЛ ШМД від 11.04.2009 року [PERSON] ([PERSON]) мала тілесні ушкодження внаслідок побиття чоловіком (а.с.68). Крім того, [PERSON] притягувався до адміністративної відповідальності за ст. 185, 173 КУпАП, а також неодноразово порушував правила дорожнього руху, відповідно до довідки від 29.05.2015 року (а.с.69). Також, [PERSON] притягувався до кримінальної відповідальності в 2014 році за ч.1 ст. 125 КК України (а.с.76). Враховуючи вище викладене, між сторонами наявна важка конфліктна ситуація з приводу участі батька [PERSON], його рідних, у спілкуванні, утриманні, малолітньої доньки [PERSON]. Відповідно до витягу з протоколу № 23 засідання комісії з питань захисту прав дитини при виконавчому комітеті Вінницької міської ради від 17.10.2017 року, постановлено: враховуючи п.1 ст. 3 Конвенції ООН про права дитини, думку дитини, висновки психологів, інші фактичні обставини справи, вважати за доцільне надати Вінницькому міському суду Вінницької області висновок, у якому пропонувати визначити наступний порядок участі батька [PERSON] у спілкуванні та вихованні дитини [PERSON], [INFO]: спілкування дитини з батьком можливе за умови наявності у дитини бажання (а.с.249). Згідно до висновку № 01-00-011-46721 від 30.10.2017 року виконавчого комітету Вінницької міської ради про доцільність визначення способу участі [PERSON] у вихованні дитини [PERSON], [INFO], орган опіки та піклування Вінницької міської ради, вважає доцільним визначити такий спосіб участі [PERSON] у спілкуванні та вихованні дитини [PERSON], [INFO]: спілкування дитини з батьком можливе за умови наявності у дитини бажання (а.с.238-240). Згідно ч.1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч.1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу. Відповідно до вимог ст. 153 СК України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом. Частинами другою та третьою статті 157 Сімейного кодексу України встановлюється, що той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов'язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Згідно з частинами першою та другою статті 159 Сімейного кодексу України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Відповідно до частин першої та другої статті 15 Закону України «Про охорону дитинства» дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов'язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини. У преамбулі до Конвенції ООН про права дитини зазначено, що дитині для повного та гармонійного розвитку необхідно зростати в сімейному оточенні. Згідно зі статтею 9 Конвенції Держави-сторони дбають про те, щоб дитина не розлучалася з батьками всупереч їхньому бажанню, за винятком випадків, коли компетентні органи за судовим рішенням визначають відповідно до застосовного закону і процедур, що таке розлучення необхідне в інтересах дитини. Вирішення такого питання може бути необхідним у тому чи іншому випадку, коли, наприклад, батьки жорстоко поводяться з дитиною чи не піклуються про неї. При цьому всім заінтересованим сторонам надається можливість брати участь у вирішенні такого питання та викладати свою позицію. Європейський суд з прав людини в своїй практиці (рішення від 18.12.2008 року в справі "Савіни проти України" повторює, що право батьків і дітей бути поряд один з одним становить основоположну складову сімейного життя і що заходи національних органів, спрямовані перешкодити цьому, є втручанням у права, гарантовані статтею 8 ( 995_004 ) (див., зокрема, рішення у справі "МакМайкл проти Сполученого Королівства" (McMichael v. the United Kingdom) від 24 лютого 1995 року, п. 86, серія A, N 307-B). Таке втручання є порушенням зазначеного положення, якщо воно здійснюється не "згідно із законом", не відповідає законним цілям, переліченим у пункті 2 статті 8, і не може вважатися "необхідним у демократичному суспільстві" (див. згадане вище рішення у справі МакМайкла, п. 87). Суд також повторює, що, хоча національним органам надається певна свобода розсуду у вирішенні питань щодо встановлення державної опіки над дитиною, вони повинні враховувати що розірвання сімейних зв'язків означає позбавлення дитини її коріння, а це можна виправдати лише за виняткових обставин (див., наприклад, справу "Ньяоре проти Франції" (Gnahore v. France), N 40031/98, п. 59, ECHR 2000-IX). Отже, відповідне рішення має підкріплюватися достатньо переконливими і зваженими аргументами на захист інтересів дитини, і саме держава-відповідач повинна переконатися в тому, що було проведено ретельний аналіз можливих наслідків пропонованого заходу з опіки для батьків і дитини (див., наприклад, справу "Скоццарі та Дж'юнта проти Італії" (Scozzari & Giunta v. Italy), [GC], NN 39221/98 і 41963/98, п. 148, ЄСПЛ 2000-VIII). Зокрема, якщо рішення мотивується необхідністю захистити дитину від небезпеки, має бути доведено, що така небезпека справді існує (див., mutatis mutandis, справу "Хазе проти Німеччини" (Haase v. Germany), N 11057/02, п. 99, ЄСПЛ 2004-III (витяги)). В судовому засіданні, за участі педагога, була зясована думка малолітньої [PERSON] з приводу участі батька [PERSON] у її вихованні та утриманні. Остання категорично не бажає спілкуватись з останнім. [PERSON] зазначила, що боїться, що її біологічний батько може її викрасти. Разом з тим, байдужість, та відсутність бажання спілкуватися з дитиною в минулому, не позбавляє [PERSON] права в майбутньому бути турботливим та люблячим батьком для своєї доньки [PERSON]. Враховуючи вище викладені обставини, вкрай важкі відносини рідних батьків [PERSON] між собою, а також тривожний психологічний стан дитини, беручи до уваги висновок органу опіки і піклування від 30.10.2017 року, суд приходить до висновку, що спілкування [PERSON] з біологічним батьком [PERSON] можливе за умови наявності у дитини бажання. На підставі викладеного та

Outcome: partial