Jurisdiction: civil
Date: 2014-12-02 00:00:00

В липні 2014 року Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Києві (Позивач) звернулось до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Територіального управління Держгірпромнагляду у Київській області та м. Києві (Відповідач), третя особа: Приватне акціонерне товариство «Піастрелла» про скасування актів. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 22.07.2014р. відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у судовому засіданні на 19 серпня 2014 року (а.с.22). 06.08.2014р. Відповідачем на адресу суду було направлено клопотання про закриття провадження у справі, у зв'язку з тим, що в провадженні Окружного адміністративного суду м. Києва знаходиться справа № 826/9020/14 за позовом [PERSON] до Територіального управління Держгірпромнагляду у Київській області та м. Києві про скасування Актів спеціального розслідування нещасного випадку, який стався з [PERSON] (а.с.26). Ухвалою суду від 19.08.2014р. в задоволенні клопотання Територіального управління Держгірпромнагляду у Київській області та м. Києві про закриття провадження у справі за позовом Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Києві до Територіального управління Держгірпромнагляду у Київській області та м. Києві, третя особа: Приватне акціонерне товариство «Піастрелла» про скасування акту розслідування нещасного випадку за формою Н-5 та Акту про нещасний випадок пов'язаний з виробництвом за формою Н-1 - відмовлено у зв'язку з відсутністю підстав для закриття провадження, передбачених ст.. 205 ЦПК України (а.с.39-40). В судовому засіданні 25.09.2014р. протокольною ухвалою було задоволено клопотання Відповідача та залучено до участі у справі в якості третьої особи [PERSON] - вдови потерпілого (а.с.51). Свої позовні вимоги Позивач обґрунтовує тим, що 30 вересня 2013 року о 18 год. 00 хв. [PERSON] з'явився на роботу, о 19 год. 00 хв. Його було помічено у нетверезому стані до початку виконання ним своїх трудових обов'язків з 20 год. 00 хв. Відповідно до графіку роботи на вересень 2013р. [PERSON] мав приступити 30.09.2013р. до виконання своїх трудових обов'язків з 20:00, але зі слів майстра [PERSON] за усною домовленістю [PERSON] повинен був вийти на роботу після того, як він вийде із запою, у якому [PERSON] перебував з 28.09.2013р. Того ж дня працівниками ПрАТ «Піастрелла» було складено акт про підтвердження факту перебування працівника на роботі у стані алкогольного сп'яніння, яким встановлено, що [PERSON] знаходився у нетверезому стані, за що і був відсторонений від роботи 30.09.2013р. о 20 годині про подію було поінформовано начальника дільниці обпалювання [PERSON] та начальника виробництва [PERSON] Глазурувальниця [PERSON] близько 22:30 30.09.2013р. почула стукіт на 3-му поверсі, піднявшись до чоловічої роздягальні, побачила [PERSON], який, намагаючись, переодягтися біля своєї шафи, декілька разів падав і вдарявся головою об шафу і підлогу. На зауваження [PERSON] він не реагував. Наступного дня [PERSON] було знайдено в чоловічій роздягальні на території ПрАТ «Пііастрелла» з ознаками тяжкої закритої черепно-мозкової травми, а [INFO] [PERSON] помер в лікарні. Наказом Територіального управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Київській області та м. Києві від 03.10.2013р. № 205-Р утворено комісію зі спеціального розслідування нещасного випадку. Комісія у своєму висновку керувалась п.п.2 п. 15 Порядку проведення розслідування та введення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011р. № 1232, відповідно до якого обставинам, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов'язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, є перебування в іншому місці для виконання потерпілим трудових (посадових) обов'язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття потерпілого на підприємство до його відбуття, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства, в тому числі протягом робочого та надурочного часу. Крім того, Комісією було встановлено, що основною причиною нещасного випадку стало порушення трудової і виробничої дисципліни - перебування потерпілого на території підприємства в нетверезому стані. Супутньою причиною нещасного випадку в акті за формою Н-5 зазначено невиконання посадових обов'язків майстром, яке полягає у недостатньому контролі за дотриманням [PERSON] трудової і виробничої дисципліни. З таким висновком комісії не погодились всі члени Комісії зі спеціального розслідування, які представляли роботодавця та Фонд соціального страхування від нещасних випадків на виробництві, склавши окремі думки, крім голови Комісії - представника Територіального управління Держгірпромнагляду по Київській області та м. Києві. В своїх окремих думках члени комісії вказують на те, що основною причиною настання нещасного випадку є те, що [PERSON] перебував у стані алкогольного сп'яніння та був відсторонений від виконання робіт, тому даний нещасний випадок не повинен визнаватися пов'язаним з виробництвом. Дійсно, супутньою причиною нещасного випадку вказано порушення майстром п. 2.17 посадової інструкції майстра, проте відповідно до положень вказаного пункту майстер забезпечує дотримання робітниками трудової та виробничої дисципліни, правил та інструкцій з безпечного ведення робіт, технологічних режимів та регламентів, не допускає роботу на несправному устаткуванні, несправного інструменту, обладнання тощо, не допускає до роботи осіб, які знаходяться в стані алкогольного та наркотичного сп'яніння. Отже, відповідно до своїх посадових обов'язків майстер здійснює контроль за дотриманням трудової і виробничої дисципліни під час виконання працівником трудових обов'язків, зазначеним положенням не визначено обов'язку майстра здійснювати контроль за працівником до початку його роботи в роздягальні. Голова Комісії зі спеціального розслідування вказаних обставин не врахував та не перевірив, а також проігнорував думку більшості членів Комісії із спеціального розслідування. Так, на момент настання нещасного випадку потерпілий [PERSON] не перебував на своєму робочому місці чи іншому місці для виконання своїх трудових обов'язків, він взагалі не виконував ніяких трудових (посадових) обов'язків у зв'язку з тим, що був відсторонений від роботи, так як перебував у стані алкогольного сп'яніння, про що свідчить акт підтвердження факту перебування працівника на роботі в стані алкогольного сп'яніння від 30.09.2013р. На думку Позивача та членів Комісії із спеціального розслідування, єдиною причиною настання нещасного випадку було алкогольне сп'яніння потерпілого, а тому відповідно до п.п.4 п. 16 Порядку розслідування нещасний випадок не визнається таким, що пов'язаний з виробництвом, а тому по суті висновок, наведений у Акті за формою Н-5 не відображає дійсних результатів розслідування, а відображає лише особисту думку голови Комісії із спеціального розслідування. З огляду на наведене Позивач вважає, що головою Комісії зі спеціального розслідування нещасного випадку було порушено вимоги п.16 Порядку розслідування, одноосібно прийнято рішення про визнання нещасного випадку пов'язаним з виробництвом. Враховуючи вищевикладене, Позивач просив скасувати акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку за формою Н-5, затверджений 28 квітня 2014р., що стався з [PERSON] та Акт про нещасний випадок пов'язаний з виробництвом за формою Н-1, затверджений 28 квітня 2014р. В судовому засіданні 10.11.2014р. за клопотанням представника ПрАТ «Піастрелла» було допитано свідків: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON]. Допитана в судовому засіданні [PERSON] пояснила, що вона працює майстром змін на ПрАТ «Піастрелла» та до її обов'язків входить організація роботи на підприємстві. 30.09.2013р. вона прийшла на роботу близько 19:45 та дізналась, що співробітник [PERSON] перебуває нетверезому стані в роздягальні. Останнього вона застала в роздягалці п'яним та викликала співробітників підприємства для складення Акту про перебування [PERSON] в нетверезому стані та про відсторонення його від роботи. Після складення Акту вона разом з іншими співробітниками вивели [PERSON] за межі цеху на вулицю, але не за межі прохідної підприємства. [PERSON] повідомила начальника цеху про відсторонення [PERSON] від роботи, фактично останній до роботи не допускався. Ближче до 22 години їй повідомили, що [PERSON] знову в роздягалці, вона прийшла до нього і він пообіцяв, що через 10 хвилин піде, проте в 7:30 вона дізналась, що [PERSON] не пішов додому та залишався в роздягалці до ранку. Після планерки 01.10.2013р. о 8:30 [PERSON] пішла додому. Окрім цього, [PERSON] зазначила, що особисто бачила [PERSON] п'яним ввечері 30.09.2013р., вранці 01.10.2013р. вона його не бачила та по закінченню своєї зміни та планерки пішла додому, пояснила, що окрім цього [PERSON] перебував 3 дні в запої, оскільки 28.09.2013р. останній також був відсторонений від роботи, про що 28.09.2013р. також було складено відповідний Акт. Свідок [PERSON] в судовому засіданні повідомив суду, що працює інженером-електриком на ПрАТ «Піастрелла» позмінно з 8-20 та з 20-8, чотири через чотири. Пояснив, що 30.09.2013р. він повинен був приступити до виконання своїх трудових обов'язків на ПрАТ «Піастрелла» у вечірню зміну з 20 год., був свідком при складенні Акту про відсторонення від роботи [PERSON], оскільки останній був п'яний. Після складення акту, співробітники підприємства вивели [PERSON] на вулицю за територію цеху, за прохідну підприємства не виводили, після цього він потерпілого не бачив, проте чув, як останній повернувся до роздягальні. На запитання представника Позивача про ступінь та ознаки сп'яніння [PERSON] при складенні Акту від 30.09.2013р., пояснив, що не бачив ні горілки, ні факту, що [PERSON], проте останній був п'яний, оскільки знаходився в запої, оскільки за кілька днів до того щодо нього також складали акт про відсторонення від роботи, та з роботи [PERSON] забирала дочка на машині. На запитання представника Відповідача зазначив, що при складанні Акту 30.09.2013р. не бачив на тілі [PERSON] ознак побоїв чи травм. Свідок [PERSON] пояснила суду, що працює на посаді контролера-приймальника позмінно на ПрАТ «Піастрелла». 30.09.201р. приблизно о 20 год. 10 хв. їй подзвонила майстер зміни [PERSON] та попросила піднятись в роздягальню, коли вона піднялась та зайшла до роздягальні вона побачила, що [PERSON] знаходився в п'яному вигляді, про що свідчив різкий запах алкоголю та неадекватна мова останнього. Співробітники підприємства склали по даному факту відповідний акт, який [PERSON] відмовився підписати, після цього його вивели на вулицю та [PERSON] пішла працювати, що відбувалось далі вона не знає, більше в роздягальню не заходила. На питання представника Відповідача відповіла, що станом на 30.09.2013р. не бачила побоїв чи травм у [PERSON] Свідок [PERSON] в судовому засідання пояснила, що працює контролером-приймачем на ПрАТ «Піастрелла», 01.10.2013р. о 07:30 вона прийшла на роботу та їй повідомили, що напередодні ввечері [PERSON] відсторонили від роботи. О 8 год. вона пішла на роботу, зазначила, що дзвонила якась жінка та питала [PERSON], остання потім пояснила [PERSON], що це дружина [PERSON] О 18:30 год. знову подзвонила дружина [PERSON] та попросила подивитись як він. Піднявшись до роздягальні вона побачила [PERSON], який лежав на лавці с синяком на лобі та під оком та в якого йшла піна з рота. [PERSON] намагалась привести [PERSON] до тями, потім подзвонила [PERSON] - начальнику виробництва, який їй сказав, щоб вона викликала швидку, що вона і зробила близько 19 год. Потім до роздягальні прийшли [PERSON] - голова правління та Кухта, [PERSON] подзвонила дружині [PERSON], щоб вона виїздила, та пішла працювати далі. Біля 19:20-19:30 приїхала швидка і забрала [PERSON] В судовому засіданні 03.12.2014р. представник Позивача - [PERSON] позов підтримала та просила його задовольнити. Представник Відповідача в судове засідання 03.12.2014р. не з'явився, про дату та місце розгляд справи повідомлений належним чином, разом з тим в судовому засіданні 10.11.2014р. проти позову заперечував та просив відмовити в його задоволенні (а.с.72). Представник ПрАТ «Піастрелла» - Лисицька А.В. позов підтримала та просила його задовольнити. Представник [PERSON] - [PERSON] проти позову заперечив та просив відмовити в його задоволенні, пояснив, що з урахуванням п. 15 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, будь-яке посилання на те, що нещасний випадок з [PERSON] не пов'язаний з виробництвом не відповідає дійсності та визначенню, що міститься у відповідному нормативно-правовому акті. Окрім того, постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 11.09.2014р., залишеної без змін ухвалою київського апеляційного адміністративного суду від 20.10.2014р., було постановлено відмовити у скасуванні Акту розслідування нещасного випадку за формою Н-5 та Акту про нещасний випадок пов'язаний з виробництвом за формою Н-1, тобто фактично судовими рішеннями, що набрали законної сили підтверджено відсутність порушень при складанні зазначених актів (а.с.97-100). Суд, заслухавши пояснення сторін по справі, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно наказу Територіального управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Київській області та м. Києві від 03.10.2013 р. №205-р. утворено комісію зі спеціального розслідування за фактом нещасного випадку, що стався 01.10.2013р. о 18 год. 40 хв. на території ПрАТ «Піастрелла» внаслідок якого помер випалювач виробів будівельної кераміки [PERSON]. Згідно Акту проведеного спеціального розслідування нещасного випадку від 22.04.2014р. за формою Н-5, затвердженого Начальником територіального управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Київській області та м. Києві Ю.Г. Бобер 28.04.2014р. (а.с.5-8), встановлено, що 30 вересня 2013 року близько 18 год. 00 хв. Випалювач керамічної плитки [PERSON] прибув на територію виробничої будівлі ПрАТ «Піастрелла». Відповідно до графіку роботи на вересень 2013 [PERSON] мав приступити 30.09.2013р. до виконання своїх трудових обов'язків з 20 год. 00 хв., але зі слів майстра [PERSON], за усною домовленістю [PERSON] повинен був вийти на роботу після того, як він вийде з запою, у якому [PERSON] перебував з 28.09.2013р. 30.09.2013р. о 19 год. 00 хв. майстер ПрАТ «Піастрелла» [PERSON] бачила [PERSON] на території підприємства у нетверезому стані. О 20 год. 00 хв., вона прийшла в чоловічу роздягальню, де перебував [PERSON], разом з керівником відділу технічного контролю [PERSON] та працівником КІП [PERSON], у присутності яких було засвідчено за зовнішніми ознаками (порушення координації рухів, незв'язна річ, запах алкоголю, тощо) факт перебування [PERSON] у стані алкогольного сп'яніння, про що на підставі розпорядження від 06.08.2010р. № 1-в «Про відсторонення від роботи у разі перебування працівника в стані алкогольного сп'яніння» було складено «Акт про підтвердження факту перебування працівника на роботі в стані алкогольного сп'яніння» та [PERSON] був відсторонений від роботи 30.09.2013р. о 20 год. 00 хв. Про подію проінформовано начальника дільниці обпалювання [PERSON] та начальника виробництва [PERSON] Глазурувальниця [PERSON] близько 22 год. 30 хв. 30.09.2013р. почула стукіт на 3-му поверсі, піднявшись до чоловічої роздягальні, побачила [PERSON], який, намагаючись переодягнутись біля своєї шафи, декілька разів падав і івдарявся головою об шафу і підлогу. На зауваження [PERSON] він не реагував. [PERSON] пішла на своє робоче місце, про подія нікого не проінформувала. Наступного дня 01.10.2013р. близько 07 год. 00 хв. слюсарі-ремонтники [PERSON], [PERSON], [PERSON] побачили [PERSON], який лежав в роздягальні на підлозі, на обличчі були садна, одяг був брудний, підняли, поклали його на лавку та пішли на свої робочі місця. [PERSON] до вечора 01.10.2013р. перебував на території ПрАТ «Піастрелла» в побутовому приміщенні (чоловічій роздягальні). 01.10.2013р. о 18 год. 30 хв. зателефонувала дружина [PERSON] і попросила майстра [PERSON] подивитись, де перебуває її чоловік. [PERSON] побачила [PERSON], який лежав на лавці в чоловічій роздягальні, з рота в нього йшла піна, вона викликала швидку медичну допомогу. Каретою швидкої медичної допомоги [PERSON] був доставлений до Київської міської клінічної лікарні швидкої медичної допомоги (далі - КМКЛШМД). Відповідно до листа КМКЛШМД від 08.10.2013р. № 1677, потерпілий поступив до нейрохірургічного відділення 01.10.2013р. о 20 год. 50 хв. з діагнозом: тяжка закрита черепно-мозкова травма, забій головного мозку з формуванням множинних вогнищ геморагії в обох гемісферах, субдуральна гематома над правою гемісферою, перелом потиличної кістки, набряк головного мозку. Аналіз крові на вміст алкоголю № 8758 - 0%о. Згідно з листом КМКЛШМД від 17.12.2013р. № 2187, відібрано кров [PERSON] 01.10.2013р. о 21 год. 20 хв., яку доставлено в токсикологічну лабораторію 01.10.2013р. о 22 год. 00 хв. В доставленому зразку крові етанолу не виявлено. [PERSON] в лікарні помер [INFO] Смерть настала від закритого перелому кісток склепіння та основи черепу з крововиливом під оболонки, в речовину та шлуночки головного мозку; при судово-токсикологічному дослідженні крові трупа етиловий спирт не виявлено (висновок експерта Київського міського бюро судово-медичної експертизи від 03.10.2013р. № 2484/2). Згідно з висновком експерта Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи від 03.10.2013р. № 2484/2 «…Характер и особенности переломов костей черепа… указывают на то, что черепно-мозговая травма, которая стала причиной смерти, возникла по ударно-противоударному механизму (травма ускорения), что возможно при падении потерпевшего из положения стоя с соударением затылочной частью головы с тупым предметом с неограниченной (обширной) контактной поверхностью.…весь комплекс повреждений мог образоваться приблизительно в одно время, незадолго до поступления в стационар (около 24-48 часов назад к моменту наступления смерти)». В матеріалах розслідування є протокол огляду місця події від 01.20.2013р., оформлений слідчим СВ Голосіївського РУ ГУМВС України в м. Києві лейтенантом міліції Кузяком Д.В., в якому вказано про наявність пляшок з-під горілки в шафі для одягу з надписом «[PERSON]» (1 шт.) та у відрі сміття (1 шт.), які було вилучено. В листі Київської міської наркологічної клінічної лікарні «Соціотерапія» від 15.01.2014р. № 801/40 зазначено наступне: «Відповідно до методичного посібника для лікарів «Клініко-діагностичні та експертні критерії гострої алкогольної інтоксикації» «…швидкість настання, тривалість алкогольного сп'яніння може залежати й від інших факторів, а саме: якості випитого алкогольного напою і його міцності; часу, протягом якого була прийнята певна доза алкоголю; віку; індивідуальної переносності (толерантності) алкогольних напоїв; кількості та якості їжі, прийнятої в період вживання алкогольних напоїв; температури навколишнього середовища й інших метео і геліогеофізичних факторів, що супроводжують прийом алкоголю (втома, нездужання, застуда, соматичні, нервові психічні захворювання). У фазі елімінації кількості етанолу в крові зменшується в середньому на ,10-0,12%о за годину. При середньому газовому навантаженні - на 0,15-0,18%о за годину. При важкій фізичній роботі - на 0,20%о за годину і більше. При травмах черепах із втратою свідомості - на 0,06-0,08%о за годину.». Так, Комісія дійшла висновку, що оскільки [PERSON] перебував на території підприємства в стані алкогольного сп'яніння та не були вжиті заходи впливу, нещасний випадок з випалювачем виробів будівельної кераміки ПрАТ «Піастрелла» [PERSON] визнано таким, що пов'язаний з виробництвом, згідно з підпунктом 2) пункту 15 Порядку проведення розслідування та ведення обліку випадків, захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою кабінету Міністрів України від 30.11.2011р. № 1232. По даному нещасному випадку складено акт № 1 про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом від 22.04.2014р. за формою Н-1, затверджений Начальником територіального управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Київській області та м. Києві Ю.Г. Бобер 28.04.2014р. (а.с.13-15), яким встановлено наступне: 1) відповідно до акту про підтвердження факту перебування працівника на роботі в стані алкогольного сп'яніння від 30.09.13 р. [PERSON] перебував в стані алкогольного сп'яніння та був відсторонений від роботи; 2) згідно з протоколом огляду місця події, оформлений слідчим СВ Голосіївського РУ ГУ МВС України в м. Києві лейтенантом міліції Кузяком Д.В., було виявлено пляшки з-під горілки: в шафі для одягу з надписом "[PERSON]" (1 шт.) та у відрі для сміття (1 шт); 3) згідно з висновком експерта Київського міського бюро судово-медичної експертизи від 03.10.13 р. №2484/2 при судово-токсикологічному дослідженні (аналіз №8758) у крові [PERSON] етиловий спирт не виявлено; 4) у розпорядженні від 06.08.10 р. №1-в "Про відсторонення від роботи у разі перебування працівників в стані алкогольного сп'яніння" та іншими документами ПрАТ "Піастрелла" не визначено порядок виведення працівника, що перебуває в нетверезому стані, за межі території підприємства; 5) смерть [PERSON] настала від "закритого перелому кісток склепіння та основи черепу з крововиливом під оболонки, в речовину та шлуночки головного мозку", отримання яких могло сприяти перебування [PERSON] у стані алкогольного сп'яніння; 6) за наявними матеріалами та відсутності свідків немає можливості встановити місце отримання [PERSON] травм, але не виключено можливість отримання [PERSON] травм на території підприємства. Згідно Актів за формою Н-5 та Н-1 серед причин настання нещасного випадку зазначені наступні: Основна: [PERSON]- випалювач виробів будівельної кераміки ПрАТ "Піастрелла" перебував на території підприємства у нетверезому стані (акт про підтвердження факту перебування працівника на роботі в стані алкогольного сп'яніння від 30.09.13 р.), чим порушив п. 4.1 (ч. 7) Правил внутрішнього трудового розпорядку ПрАТ "Піастрелла", затверджених зборами трудового колективу (протокол від 21.12.12 р. №01), п. 1.7 Инструкции №27 по охране труда для обжигальщика изделий строительной керамики, затвердженої наказом голови правління ПрАТ "Піастрелла" від 12.03.13 р. №14-В; Супутня: [PERSON] - змінний майстер цеху обпалювання ПрАТ "Піастрелла", яка не забезпечила достатній контроль за дотриманням [PERSON] трудової та виробничої дисципліни, що призвело до перебування [PERSON] на території підприємства в стані алкогольного сп'яніння, чим порушила п. 2.17 Посадової інструкції майстра, затвердженої наказом голови правління ПрАТ "Піастрелла" від 21.02.12 р. Разом з тим, четверо з п'яти членів комісії зі спеціального розслідування нещасного випадку ([PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON]) висловили окрему думку щодо незгоди зі змістом акту проведення спеціального розслідування нещасного випадку, у яких вказані члени комісії висловили незгоду з супутньою причиною настання нещасного випадку, зокрема, зазначили, що майстер [PERSON] не порушила п. 2.17. «Посадової інструкції майстра», оскільки не допустила [PERSON] до роботи, склавши «Акт про підтвердження факту перебування працівника на роботі в стані алкогольного сп'яніння» від 30.09.2013р. о 20.00 год., та незгоду з кваліфікацією нещасного випадку як такого, що пов'язаний з виробництвом, оскільки потерпілий перебував у стані алкогольного сп'яніння, а тому даний випадок з [PERSON] має бути віднесений до п.16 п.п.3 Порядку проведення розслідування та ведення обліку випадків, захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою кабінету Міністрів України від 30.11.2011р. № 1232 (а.с.9-12). Відповідно до «Посадової інструкції майстра», затвердженої Головою правління ПрАТ «Піастрелла» 21.02.2012р. (а.с.17-18) майстер, зокрема, забезпечує дотримання робітниками трудової та виробничої дисципліни, правил та інструкцій з безпечного ведення робіт, технологічних режимів та регламентів. Не допускає на роботу на несправному устаткуванні, несправного інструменту, обладнання тощо. Не допускає до роботи осіб, які знаходяться у стані алкогольного та наркотичного сп'яніння (п.2.17). Судом встановлено, що згідно «Акту про підтвердження факту перебування працівника на роботі в стані алкогольного сп'яніння» від 30.09.2013р., складеним [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] знаходився у нетверезому стані, за що і був відсторонений від роботи 30.09.2013р. о 20 год. Серед ознак алкогольного сп'яніння зазначено: різкий запах алкоголю з рота, хитка хода, нерозбірлива мова. [PERSON] від ознайомлення з актом відмовився, що було підтверджено підписами осіб, які склали вказаний Акт (а.с.16). Таким чином суд дійшов висновку, що майстер [PERSON] забезпечила достатній контроль за дотриманням [PERSON] трудової та виробничої дисципліни, оскільки в силу вимог п.2.17 Посадової інструкції не допустила працівника, який знаходився в стані алкогольного сп'яніння до роботи, про що було складено відповідний акт, разом з тим, посадовою інструкцією майстра не передбачено здійснення контролю за працівником, якого було відсторонено від роботи з моменту такого відсторонення до моменту залишення таким працівником території підприємства. Окрім того, згідно Довідки ПрАТ «Піастрелла» за підписом Голови правління [PERSON] встановлено, що 01.10.2013р. на ПрАТ «Піастрелла» не проводились збори трудового колективу, не видавалась зарплата, не були організовані спортивні змагання чи інші заходи передбачені колективним договором, ніяких доручень випалювачу [PERSON] не надавалося, тому він не повинен був знаходитись на підприємстві 01.10.2013р. (а.с.19). Таким чином, суд дійшов висновку, що [PERSON] 30.09.2013р. був відсторонений від роботи перед початком виконання своїх трудових обов'язків, не знаходився на робочому місці, а весь час до вечора 01.10.2013р. перебував в підсобному приміщенні на території ПрАТ «Піастрелла». Згідно Висновку експерта Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи № 2484/2 від 21.11.2013р. (а.с.82-87) встановлено, що всі пошкодження отримані [PERSON], які і стали причиною смерті могли виникнути приблизно в один і той самий час, незадовго до поступлення в стаціонар лікарні (біля 24-48 годин назад до моменту настання смерті), в той час, як смерть [PERSON] була констатована [INFO] о 08 год. 30 хв. Тобто, виходячи з положень Висновку експерта № 2484/2 травми, що стали причиною смерті були отримані [PERSON] в період з 8 год. 30 хв. 30.09.2013р. до 08 год. 30 хв. 01.10.2013р., а виходячи з пояснень свідків та матеріалів справи [PERSON] отримав травми, що і стали причиною смерті в період часу з 20год. 00 хв. 30.09.2013р. після відсторонення його від роботи та складення відповідного акту, на момент підписання якого жодних травм чи побоїв працівники підприємства на тілі [PERSON] не помітили, та до 08 год. 30 хв. 01.10.2013р. Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 11.09.2014р. у справі № 826/9020/14 за позовом [PERSON] до Територіального управління Державної служби гірничого нагляду та промислової безпеки України у Київській області та м. Києві, третя особа: Приватне акціонерне товариство «Піастрелла» про скасування актів (а.с.93-95), залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 20.10.2014р. (а.с.60-64,88-92), в задоволенні позовних відмовлено. Разом з тим, у вказаних судових рішеннях встановлено, зокрема, що згідно наданих суду матеріалів розслідування члени комісії звернули увагу на ту обставину, що існують розбіжності між поясненнями свідків щодо стану [PERSON] 30.09.13 р. (перебування у стані алкогольного сп'яніння та відсторонення на цій підставі від роботи) та результатами лабораторного дослідження від 01.10.13 р. (відсутність етанолу в крові потерпілого, відібраної 01.10.13 р. о 21.20), у зв'язку з чим звернулися до головного лікаря Київської міської наркологічної клінічної лікарні "Соціопатія" щодо надання фахового висновку щодо можливості виведення протягом доби алкоголю з крові людини (лист від 27.12.13 р. №04-02/7454). У відповіді від 15.01.14 р. №801/40 повідомлено, що конкретної відповіді на поставлене запитання не існує, оскільки елімінація алкоголю у кожної особи має змінні критерії та залежить від багатьох складових. Так, постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 11.09.2014р. та ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 20.10.2014р. не виключено того факту, що [PERSON] 30.09.2013р. та 01.10.2013р. міг перебувати в стані алкогольного сп'яніння на території ПрАТ «Піастрелла». Процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах визначає Порядок проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.11 р. №1232 (далі - Порядок). Розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров'ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, ... які призвели до... настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов'язків (ст. 7); Спеціальному розслідуванню підлягають: нещасні випадки із смертельними наслідками; випадки смерті працівників на підприємстві. Спеціальне розслідування нещасних випадків, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого, проводиться за рішенням Держгірпромнагляду або його територіальних органів залежно від характеру і ступеня тяжкості травми (п. 36). Згідно п. 8 Порядку спеціальне розслідування нещасного випадку (крім випадків, передбачених пунктом 39 цього Порядку) проводиться комісією із спеціального розслідування нещасного випадку, утвореною територіальним органом Держгірпромнагляду за місцезнаходженням підприємства або за місцем настання нещасного випадку. Відповідно до п. 42 Порядку спеціальна комісія зобов'язана: 1) обстежити місце, де стався нещасний випадок, одержати письмові чи усні пояснення від роботодавця і його представників, посадових осіб, працівників підприємства, потерпілого (якщо це можливо), опитати осіб - свідків нещасного випадку та осіб, причетних до нещасного випадку; 2) визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; 3) визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи для встановлення причини нещасного випадку і розроблення плану заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; 4) вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо); 5) з'ясувати обставини і причини настання нещасного випадку; 6) визначити, пов'язаний чи не пов'язаний нещасний випадок з виробництвом; 7) установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; 8) зустрітися з потерпілим (якщо це можливо) або членами його сім'ї чи уповноваженою особою, яка представляє його інтереси, щодо роз'яснення їх прав у зв'язку з настанням нещасного випадку. За рішенням спеціальної комісії у разі необхідності проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи, у тому числі судово-медичної експертизи, для встановлення причин нещасного випадку і розроблення плану заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам органом, який утворив спеціальну комісію, утворюється експертна комісія із залученням до її роботи спеціалістів науково-дослідних, проектно-конструкторських, експертних та інших організацій, органів виконавчої влади, а також незалежних експертів. Після ознайомлення з необхідними матеріалами, обстеження місця, де стався нещасний випадок, та проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи експертна комісія складає висновок, в якому стисло викладає обставини, зазначає причини нещасного випадку, допущені порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці, а також заходи щодо запобігання подібним нещасним випадкам (п. 43 Порядку). За результатами спеціального розслідування складаються акти за формою Н-5 і Н-1 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом), картка за формою П-5 (у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння) стосовно кожного потерпілого, а також оформляються інші матеріали спеціального розслідування, зазначені у пунктах 50 і 51 цього Порядку. Акти за формою Н-5 і Н-1 підписуються головою і всіма членами спеціальної комісії протягом п'яти днів після оформлення матеріалів спеціального розслідування. У разі незгоди із змістом акта (актів) член спеціальної комісії підписує його (їх) з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово. Окрема думка додається до акта за формою Н-5 і є його невід'ємною частиною (п. 47 Порядку). Відповідно до п.п.2 п. 15 Порядку до обставин, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов'язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, є, зокрема, перебування на робочому місці, на території підприємства або в іншому місці для виконанням потерпілим трудових (посадових) обов'язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття потерпілого на підприємство до його відбуття, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства, в тому числі протягом робочого та надурочного часу. Згідно п.п. 3, 4 п. 16 зазначеного Порядку визначено, що погіршення стану здоров'я внаслідок отруєння алкоголем, наркотичними засобами, токсичними чи отруйними речовинами, а також їх дії (асфіксія, інсульт, зупинка серця тощо), що підтверджено відповідним медичним висновком, якщо це не пов'язано із застосуванням таких речовин у виробничому процесі чи порушенням вимог щодо їх зберігання і транспортування, або якщо потерпілий, який перебував у стані алкогольного, токсичного чи наркотичного сп'яніння, до настання нещасного випадку був відсторонений від роботи відповідно до вимог правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства або колективного договору, або алкогольне, токсичне чи наркотичне сп'яніння, не зумовлене виробничим процесом, що стало основною причиною нещасного випадку за відсутності технічних та організаційних причин його настання, що підтверджено відповідним медичним висновком є обставинами, за якими нещасний випадок не визнається таким, що пов'язаний з виробництвом. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 11 Цивільного процесуального кодексу України (надалі - ЦПК України) суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. При цьому, однією з засад судочинства, регламентованих п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до положень ч. 3 ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно з вимогами ст.ст. 57-60 ЦПК України засобами доказування в цивільній справі є пояснення сторін і третіх осіб, показання свідків, письмові докази, речові докази і висновки експертів. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Кожна сторона має довести ті обставини, на які посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, враховуючи, що основною причиною нещасного випадку, що стався з [PERSON] 01.10.2013р. на території ПрАТ «Піастрелла» є саме перебування останнього на території підприємства в нетверезому стані, що підтверджено матеріалами справи та не виключається Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 11.09.2014р. та ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 20.10.2014р., та з урахуванням положень п. 16 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.11 р. №12312, суд дійшов висновку, що нещасний випадок, який стався із [PERSON] 01.10.2013р., що призвів до його смерті не можна вважати таким, що пов'язаний з виробництвом, оскільки останній не перебував на робочому місці та не виконував трудові обов'язки та напередодні був відсторонений від роботи, а тому Акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку за формою Н-5, затверджений 28 квітня 2014р., що стався з [PERSON] та Акт про нещасний випадок пов'язаний з виробництвом за формою Н-1, затверджений 28 квітня 2014р. підлягають скасуванню. Згідно зі ст. 88 ЦПК України та з урахуванням мінімальної ставки судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з Відповідача підлягає стягненню судовий збір в дохід держави в розмірі 243,60 грн. Враховуючи наведене, на підставі Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.11 р. №12312, та

Outcome: approved