Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-20 00:00:00

В листопаді 2019 року начальник Ізюмського РВ Акціонерного товариства "Харківобленерго" звернувся до суду з зазначеним позовом до [PERSON] про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил роздрібного ринку електричної енергії. Посилається на те, що у відповідача представниками Ізюмського РВ 27.03.2019 р. було виявлено порушення "Правил роздрібного ринку електричної енергії", затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики та комунальних послуг України (НКРЕКП) від 14.03.2018 р. № 312. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператору системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків (п.8.2.6 Правил). У відповідності 15 квітня 2019 р. відбулося засідання комісії з розгляду актів, сума збитків склала 912,57 грн. Рішення комісії з розгляду актів було оформлено протоколом № 14 від 15.04.2019 р. Рахунок був вручений споживачу, 25.05.2019 р. залишена досудова претензія по Акту пре порушення. Споживач мав оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка, але оплата так і не надійшла на рахунок АТ "Харківобленерго". На підставі вищевикладеного, просить стягнути з відповідача на їх користь вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил у розмірі 912,57 грн. та сплачений судовий збір в розмірі 1921,00 грн. До судового засідання представник позивача Цапок А.В. не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі за наявними у справі доказами, позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Відповідач в судове засідання на розгляд справи не з?явився, причину своєї неявки не повідомив, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання, що відповідає вимогам ст.128, 130 ЦПК України, про що свідчать поштові повідомлення, які повернулися на адресу суду з відміткою «адресат відсутній». Згідно п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Відповідно до ч.11 ст.128 ЦПК України, відповідач, третя особа, свідок зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи. В зв`язку з наведеним, 11.02.2020 р., 17.03.2020 р. року на офіційному веб-сайті судової влади України було розміщено оголошення про виклик в судові засідання відповідача [PERSON] . Відповідач в установлені ч.7 ст.178 ЦПК України строки не подав до суду відзив на позовну заяву, будучи повідомленим належним чином про розгляд вказаної цивільної справи, в судове засідання на розгляд справи не з`явився, будучи повідомленим належним чином про день, час та місце розгляду справи, тому суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено ч.8 ст.178 ЦПК України. Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши та дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного висновку. Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 3 статті 129 Конституції України визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 вказаної статті, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до статті 6 Конвенціїпрозахист прав людини і основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими. Судом встановлені наступні фактичні обставини. Відповідач [PERSON] є споживачем послуг, які надає АТ "Харківобленерго" за адресою: [ADDRESS] . За вказаною адресою відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . Постачання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією № 76359. Виходячи з положень ст. 526, 626-631 ЦК України укладений договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом. Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії проводяться згідно з "Правилами роздрібного ринку електричної енергії", які затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 № 312 Законом України "Про ринок електричної енергії". 27.03.2019 року уповноваженими представниками при перевірці було встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією порушив п.8.2.4 ПРРЕЕ. Акт про порушення № 222013 складений у присутності [PERSON] , яка не внесла жодних зауважень до акту. (а.с.5,6). На підставі даного акту було проведено засідання комісії з розгляду актів порушення, за результатами якої складено протокол № 14 від 15.04.2019 року. Комісія дійшла до наступних висновків: визначений об`єм не облікованої електричної енергії складає 359 кВт год., вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, а саме: механічне пошкодження корпусу (оглядового скла) ПУ складає 912,57 грн. (а.с.7). Відповідачу 20.05.2019 р. №57РВ/14-774 була направлена Претензія до Акту про порушення № 222013 від27.03.2019 р. (а.с.9). Відповідальність за вказані порушення передбачена п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону та п. 5.5.5, Правил у вигляді обчислення та подальшого відшкодування збитків порушником. Обчислення завданих збитків згідно до п. 8.2.4 Правил проводиться у відповідності з Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою № 562 від 04.05.2006, яка застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил та виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку. Таким чином, судом встановлено, що відповідачем на сьогоднішній день не проведено сплату за вищевказаним актом. Згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом фіксується в акті про порушення. Таким чином, суд вважає акт таким, що складений у відповідності до вимог Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії. З акта та з матеріалів справи не вбачається наявності зауважень або незгоди з боку відповідача на час складення акту. Частинами 1 та 2 ст. 27 Закону України "Про електроенергетику" передбачено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно правових актів, нормативно - технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов`язаних з обслуговуванням об`єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об`єктів електроенергетики виконувати свої службові обов`язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов`язків перед енергопостачальниками; припинення або обмеження електропостачання навчального закладу незалежно від форми власності протягом навчального року; невиконання законних вимог національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, щодо подання копій документів, пояснень та іншої інформації; інші правопорушення, передбачені законом. Відповідно до п.п. 5, 9, 10 п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року № 312, споживач електричної енергії зобов`язаний: дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; невідкладно повідомляти оператора системи та постачальника послуг комерційного обліку про недоліки в роботі засобу вимірювання; узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; Згідно п.п. 8.2.5 Правил, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів без облікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Пунктом 8.2.6 Правил встановлено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Розглядаючи справу на підставі наданих позивачем доказів, суд приходить до висновку, що відповідачем всупереч вимог законодавства та умов Договору про користування електричною енергією не дотримано вимог нормативно технічних документів та договору, обов`язку невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу вимірювання, неузгодження з енергопостачальником нових підключень та переобладнання електропроводки, в зв`язку з чим позивачем правомірно визначено вартість спожитої електричної енергії розрахунковим шляхом відповідно до Протоколу засідання комісії з розгляду актів порушення ПРРЕЕ № 14 від 15.04.2019 року. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У спростування зазначеного будь-яких доказів відповідачем суду не надано. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку щодо обґрунтованості позовних вимог. Згідно п.6 ч.1 ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання як розподілити між сторонами судові витрати. Відповідно до ст.141 ЦПК України судовий збір покладається у разі задоволення позову на відповідача, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1921,00 грн.

Outcome: approved