Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-21 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся в суду із збільшеними\~до початку\~розгляду справи\~по суті\~позовними вимогами\~до відповідачів [PERSON] , [PERSON] , про виділ в натурі частки із майна, що є спільною частковою власністю, мотивуючи тим, що згідно договору дарування, посвідченого Бугерко Н.А. приватним нотаріусом Дунаєвецького районного нотаріального округу Хмельницької області та зареєстрованого в реєстрі за №67, позивач [PERSON] прийняв в дар у спільну часткову власність 77/100 частин житлового будинку з надвірними будівлями, що розташований в [ADDRESS] . Відповідно до довідки від 27 травня 2020 року №277 Дунаєвецького КП " Інвентарбюро" вбачається, що в [ADDRESS] , за: померлою [PERSON] зареєстровано 23/100 частин домоволодіння на підставі свідоцтва про право власності від 20.07.1999 року видане виконавчим кломітетом Дунаєвецької районної ради; [PERSON] в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно зареєстровано 77/100 частин домоволодіння на підставі договору дарування від 16.01.2020 р. за №67НОЕ692079 посвідчений приватним нотаріусом Бугерко Н.А. Згідно свідоцтва про право особистої власності на домоволодіння за №3-438 від 20.07.1990 року, 23/100 часток житлового будинку з надвірними будівлями, що розташований в [ADDRESS] , належало співвласнику померлій [INFO] [PERSON] , спадкоємцями якої в частці 1/3 є її дочка [PERSON] та в частці 2/3 - її син [PERSON] , які спадщину прийняли, але не оформили своїх спадкових прав. Протягом багатьох років, між сторонами склався фактичний порядок користування вказаним житловим будинком та земельною ділянкою на якій він розміщений, що зокрема вбачається з технічних паспортів від 19 квітня 2021 року та від 22 квітня 2021 року. Відповідно до технічного паспорту на будівлі особистої власності від 22 квітня 2021 року зареєстрованим №3-438, виданого на ім`я [PERSON] 77/100 часток житлового будинку площею 192,7 кв.м., розташованих в [ADDRESS] , складається з наступних приміщень: коридор площею 11,8 кв.м., кухня площею 33,7 кв.м., коридор площею 1,9 кв.м., вхід в підвал площею 6,2 кв.м., туалет площею 6,0 кв.м., кімнату площею 23,9 кв.м., кімнату площею 29,3 кв.м, кімнату площею 21,8 кв.м., прихожу площею 19,7 кв.м., кімнату площею 15,5 кв.м., підвал площею 22,9 кв.м. та надвірних будівель: блочний сарай - літня кухня -Б, площею 340,5 кв.м., блочний гараж -В, площею 21, 2 кв.м., профільний лист огорожа - N,24,0 кв.м. Згідно технічного паспорту на будівлі особистої власності від 19 квітня 2021 року зареєстрованим №3-438, виданого на ім`я [PERSON] 23/100 часток житлового будинку площею 58,6 кв.м, складаються з наступних приміщень: веранди-І, площею 5,2 кв.м., кухні-ІІ, площею 13,3 кв.м, вітальні -1, площею 13,1 кв.м., кімнати -2 площею 18,0 кв.м., кімнати 7, площею 9,0 кв.м. та надвірних будівель: цегляний сарай -Г, площею 43, 5 кв.м., бетонна огорожа -1, площею 35,0 кв.м. Крім того, позивач має намір встановити порядок користування земельною ділянкою площею 2500 кв.м., розташованої за адресою [ADDRESS] згідно ситуаціного плану складеного інженером - землепорядником [PERSON] станом на 14.05.2021 року: виділити в користування [PERSON] земельну ділянку площею 1925 кв.м., позначену на плані червоним кольором;. виділити в спільне користування [PERSON] та [PERSON] земельну ділянку площею 575 кв.м., позначену на плані синім кольором. Позивач звернувся до відповідачів, які є спадкоємцями померлої [INFO] [PERSON] , із пропозицією здійснити виділ в натурі належних йому на праві спільної часткової власності 77/100 частин житлового будинку, однак відповідачі відмовились. Таким чином, досудове врегулювання спору неможливе, оскільки іншим шляхом, ніж в судовому порядку, виділити частку майна в натурі неможливо, а тому звертається до суду. Представник позивача - адвокат Антал В.І. в судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву про розгляд справи у його та позивача відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити. Відповідач [PERSON] до судового засідання подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, не заперечує проти задоволення позову. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`явилась, хоча про час та місце судового засідання повідомлялась завчасно та належним чином, про що свідчать поштові повідомлення та розписки про вручення судових повісток, причин неявки суду не повідомила, заяв про розгляд справи в судовому засіданні у її відсутності до суду не направила. Будь-яких заперечень проти позову суду не надала. У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов слід задовольнити з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно договору дарування, посвідченого Бугерко Н.А. приватним нотаріусом Дунаєвецького районного нотаріального округу Хмельницької області та зареєстрованого в реєстрі за №67, [PERSON] прийняв в дар від [PERSON] у спільну часткову власність 77/100 частин житлового будинку з надвірними будівлями, що розташований в [ADDRESS] , що підтверджується копією договору дарування. Відповідно до довідки від 27 травня 2020 року №277 Дунаєвецького КП " Інвентарбюро" вбачається, що в [ADDRESS] , за померлою [PERSON] зареєстровано 23/100 частин домоволодіння на підставі свідоцтва про право власності від 20.07.1999 року виданого виконавчим кломітетом Дунаєвецької районної ради; за [PERSON] в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно зареєстровано 77/100 частин домоволодіння на підставі договору дарування від 16.01.2020 р. за №67НОЕ692079 посвідчений приватним нотаріусом Бугерко Н.А. Встановлено, що [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Згідно свідоцтва про право особистої власності на домоволодіння за №3-438 від 20.07.1990 року, 23/100 часток житлового будинку з надвірними будівлями, що розташований в [ADDRESS] , належало співвласнику померлій [INFO] [PERSON] , спадкоємцями якої в частці 1/3 є її дочка [PERSON] , відповідачка по справі та в частці 2/3 - її син [PERSON] , які спадщину прийняли, але не оформили своїх спадкових прав. Протягом багатьох років, між сторонами склався фактичний порядок користування вказаним житловим будинком та земельною ділянкою на якій він розміщений, що зокрема вбачається з технічних паспортів від 19 квітня 2021 року та від 22 квітня 2021 року. Згідно технічного паспорту на будівлі особистої власності від 22 квітня 2021 року зареєстрованим №3-438, виданого на ім`я [PERSON] 77/100 часток житлового будинку площею 192,7 кв.м., розташованих в [ADDRESS] , складається з наступних приміщень: коридор площею 11,8 кв.м., кухня площею 33,7 кв.м., коридор площею 1,9 кв.м., вхід в підвал площею 6,2 кв.м., туалет площею 6,0 кв.м., кімнату площею 23,9 кв.м., кімнату площею 29,3 кв.м, кімнату площею 21,8 кв.м., прихожу площею 19,7 кв.м., кімнату площею 15,5 кв.м., підвал площею 22,9 кв.м. та надвірних будівель: блочний сарай - літня кухня -Б, площею 340,5 кв.м., блочний гараж -В, площею 21, 2 кв.м., профільний лист огорожа - N,24,0 кв.м. Згідно технічного паспорту на будівлі особистої власності від 19 квітня 2021 року зареєстрованим №3-438, виданого на ім`я [PERSON] 23/100 часток житлового будинку площею 58,6 кв.м, складаються з наступних приміщень: веранди-І, площею 5,2 кв.м., кухні-ІІ, площею 13,3 кв.м, вітальні -1, площею 13,1 кв.м., кімнати -2 площею 18,0 кв.м., кімнати 7, площею 9,0 кв.м. та надвірних будівель: цегляний сарай -Г, площею 43, 5 кв.м., бетонна огорожа -1, 35,0 кв.м. Згідно ситуаціного плану складеного інженером - землепорядником [PERSON] станом на 14.05.2021 року: виділити в користування [PERSON] земельну ділянку площею 1925 кв.м., позначену на плані червоним кольором;. виділити в спільне користування [PERSON] та [PERSON] земельну ділянку площею 575 кв.м., позначену на плані синім кольором. Відповідно до Висновку експерта №205 Е-06/21 судової будівельно - технічної та земельно - технічної експертиз вбачається, що [PERSON] виділити приміщення житлового будинку ( площею -191,7 кв.м), а саме: приміщення поз. 2-І підвал-22,9 кв.м., приміщення поз.2-І веранда -11,8 кв.м., приміщення поз.2-2 веранда -17,5 кв.м., приміщення поз.2-3 кухня -15,2 кв.м., приміщення поз.2-4 санвузол -6,0 кв.м., приміщення поз.2-5 коридор -1,9 кв.м., приміщення поз.2-6 вхід в підвал -6,2 кв.м., приміщення поз.2-7 житлова кімната -23, 9 кв.м., приміщення поз.2-8 житлова кімната -29, 3 кв.м., приміщення поз.2-9 житлова кімната -21,8 кв.м., приміщення поз.2-10 житлова кімната - 19,7 кв.м., приміщення поз.2-11 житлова кімната - 15,5 кв.м.. Виділити [PERSON] господарські будівлі і споруди: Літ.Б- сарай -літня кухня із штучного блоку, площею забудови -340,5 кв.м., Літ.В- гараж ( фактично сарай) із штучного блоку, площею забудови - 21,2 кв.м., Літ.N- огорожа із профлиста по металевим стійкам площею полотна -24,0 кв.м.. При цьому, за невідповідність вартості виділяємої частки ідеальній частці: співвласнику 77/100 частки [PERSON] , спатити грошову компенсацію в сумі 16487,00 грн. співвласникам 23/100 [PERSON] та [PERSON] .. Співвласнику 77/100 частки [PERSON] пропонується виділити земельну ділянку площею - 0,1925 га, співвласникам 23/100 частки ( [PERSON] , [PERSON] ) виділити земельну ділянку площею -0,575 га. [PERSON] звертався до відповідачів із пропозицією здійснити виділ належного йому на праві спільної часткової власності майна, однак вони в добровільному порядку не дали згоди на виділ майна. У відповідності зі ст.55\~Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Статтями 15 та 16\~ЦК України передбачено право особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту права, встановлених цивільним законодавством, є, зокрема, його визнання. Відповідно до ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно до положень статті 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Суб`єктами права спільної часткової власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, держава, територіальні громади. Тобто, з аналізу вказаних вище правовстановлюючих документів та положень статті 356 ЦК України вбачається, що позивачка та відповідачі є суб`єктами спільної часткової власності. Статтею 358 ЦК України передбачено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Якщо договір між співвласниками про порядок володіння та користування спільним майном відповідно до їхніх часток у праві спільної часткової власності посвідчений нотаріально, він є обов`язковим і для особи, яка придбає згодом частку в праві спільної часткової власності на це майно. Положеннями статті 364 цього ж Кодексу встановлено, що співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. Поділ майна між співвласниками є однією з підстав для припинення права спільної часткової власності. Таким чином, юридичним наслідком поділу майна завжди є припинення права спільної часткової власності між колишніми учасниками. Спорідненість правовідносин поділу та виділу ґрунтується на тому, що можливість поділу, як і виділу, залежить від того, чи є річ за своїми характеристикам подільною або не подільною. За умовами ч.1 ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. За змістом роз`яснень Пленуму Верховного Суду України наведених в п.14 постанови від 22.12.1995 року № 20 "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності", об`єкт нерухомого майна, який є спільною частковою власністю, на вимогу учасника (учасників) цієї власності підлягає поділу в натурі (виділу частки з нього), якщо можливо виділити сторонам ізольовані приміщення з самостійними виходами, які можуть використовуватися як окремі приміщення або які можна переобладнати в такі. У протилежному випадку може бути встановлено порядок користування приміщеннями, якщо про це заявлено позов. Правова позиція ВСУ з цього приводу висловлена у справі № 6-12цс13, яка гласить, що відповідно до ст.\~358\~ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Виходячи з аналізу зазначеної правової норми слід дійти висновку, що ця норма регулює саме порядок здійснення права часткової власності, тобто порядок користування спільною частковою власністю без її поділу в натурі, наслідком якого є припинення права спільної часткової власності. Визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності є не порядок користування будинком, а розмір часток сп`іввласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Таким чином, суд приходить до висновку, що оскільки між позивачем [PERSON] та відповідачами не досягнуто домовленості про поділ в натурі майна, що перебуває у спільній частковій власності, що призвело до неможливості вчинити договір про поділ цього майна, в порядку передбаченому ч.3 ст.367 ЦК України, тому позов слід задоволити. Відповідно до ст.141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову покладаються на відповідачів. Відповідно до вимог ч.1 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи, а саме витрат на правову допомогу та витрат за проведення судової експертизи. Отже, з відповідачів на користь [PERSON] необхідно стягнути сплачений ним та документально підтверджений при подачі позову судовий збір в розмірі 2240,00 грн.. витрати на правову допомогу у розмірі 9500,00 грн. та витрати за проведення судової експертизи 12000,00 грн., а всього на загальну суму 23740,00 грн., оскільки позовні вимоги задоволені в повному обсязі. Таким чином, з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню судові витрати в сумі 23740,00 грн. в дольовому розподілі, тобто по 11870 грн. з кожного відповідача. Пунктом 9 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю. Судом встановлено, що відповідач [PERSON] є інвалідом І групи та звільнена від сплати судового збору, що підтверджується посвідченням копією з витягу із акту огляду МСЕК серії ААБ № 2826494 від 04.10.20218 року. Судові витрати в розмірі 11870 грн. слід компенсувати за рахунок держави на користь позивача.

Outcome: approved