Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-13 00:00:00

позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому зазначає, що він працював на ЗАТ "Завод "Ремсчетмаш" певний час. Для того, щоб звірити у Пенсійному фонді відомості за трудовим стажем і доходів (заробітної плати) за відпрацьований час на ЗАТ "Завод "Ремсчетмаш" необхідно надати довідку з даного підриємства. Він неодноразово приходив до ЗАТ "Завод "Ремсчетмаш" для витребування довідки за період відпрацьованого часу на підприємстві. Жодного разу з території заводу до нього ніхто не виходив, що виключає витребування довідок. На телефонні дзвінки керівник підприємства не відповідає. При зверненні до виконавчого комітету Дружківської міської ради йому надана довідка, що документи по заробітній платі в архів не здавались. Просить зобов'язати керівника ЗАО "Завод "Ремсчетмаш" [PERSON] усунути порушення по видачі документів, які він вимагає, довідки про доходи за відпрацьований період; визнати незаконними дії, бездіяльність керівника ЗАО "Завод "Ремсчетмаш" [PERSON], стосовно невидачі документів, які він вимагає, які призвели до звернення до суду, при цьому понесенена моральна шкода в сумі 2500 грн. за витрачений час, встановлення своїх порушених прав на отримання будь-якої інформації, як такого, що є акціонером ЗАТ "Завод "Ремсчетмаш", - 25 акцій на суму 2500 грн.; також просить судові витрати, моральну шкоду утримати за рахунок керівника ЗАТ "Завод "Ремсчетмаш" [PERSON] Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 27 листопада 2018 року прийнято позовну заяву [PERSON] до [PERSON] - керівника закритого акціонерного товариства "Завод "Ремсчетмаш"\~ про витребування довідки та відшкодування моральної шкоди, визначено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання. В судовому засіданні позивач [PERSON] просить позов задовольнити з підстав викладених в ньому. Додатково пояснив, що в липні 2019року в нього виникає право на пенсію. В пенсійному фонді його проконсультували щодо документів, які мають бути подані для оформлення пенсії. Серед них є довідка про заробітну плату на підприємстві ЗАТ « Завод "Ремсчетмаш». Отримати таку довідку він не має можливості, оскільки підприємство фактично не працює, хоча з реєстру юридичних осіб не виключено. Оскільки керівник підприємства несе відповідальність , в тому числі і за передачу документів до міського архиву у випадку ліквідації підприємства, вважає, що саме керівника необхідно зобовязати видати йому довідку про отриману заробітну плату під час роботи на підприємстві. [PERSON] до теперішнього часу значиться в реєстрі юридичних осіб, як керівник ЗАТ «Ремсчетмаш». Він витрачав час для захисту свого права на отримання інформації, а тому вважає, що діями керівника [PERSON] йому завдана моральна шкода, яку оцінює в розмірі 2500грн. Відповідач в судове засідання не з"явився. Про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що в справі є роздруковане оголошення з офіційного веб-сайту Судової влади України. Крім того, [PERSON] повідомлений про дату час та місце розгляду справи телефонограмою.Про причини неявки суду не повідомив, клопотання про відкладення судового розгляду не надав. (а.с.52-53) Суд прийняв рішення про заочний розгляд справи. Заслухавши пояснення позивача, дослідивши докази по справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на таке. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ст. 2 ЦПК України) Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. (ст.5 ЦПК України) Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. (ст. 19 ЦПК України) Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з вимогами ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.7 ст. 81 ЦПК України, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов'язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Судом встановлено, що позивач з 21 вересня 1983року по 25 жовтня 1999року працював у ЗАТ «Завод Ремсчетмаш» , що підтверджується записом в трудовій книзі АС № 509148 на імя позивача (а.с.12-15) З витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб , фізичних осіб підприємців та громадських формувань вбачається, що закрите акціонерне товариства «Завод «Ремсчетмаш» знаходиться за адресою м. Дружківка, вул. Привокзальна,5. Керівником підприємства відповідно до статуту є [PERSON]. Відомості про перебування юридичної особи у процесі припинення відсутні, (а.с.20-22) Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення. (ст. 104 ЦК України). Оскільки відомості в реєстрі юридичних осіб про припинення юридичної особи ЗАТ «Завод «Ремсчетмаш» відсутні, відповідно підприємство не можна вважати припиненим. Згідно Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування», затвердженого постановою Правління ПФУ від 25 листопада 2005 року № 22-1 для призначення та перерахунку пенсії, серед інших документів, особа повинна подати довідку про розмір заробітної плати за певні періоди роботи. Постановою Кабінету Міністрів України від 05 липня 2006 року № 919 затверджено Порядок визначення заробітної плати (доходу) для призначення пенсії у разі втрати документів про її нарахування та виплату, згідно якого довідка про заробітну плату у випадках, передбачених цим підпунктом, надається підприємством, установою, організацією, де працює (працювала) особа, або їх правонаступником; 2) у разі коли підприємство, установу, організацію ліквідовано, а документи до органу вищого рівня або архівним установам не передано, - виходячи з мінімальної тарифної ставки (посадового окладу) за відповідною або аналогічною професією (посадою), передбаченої відповідною галузевою угодою, за календарний рік, що передує року, з якого призначено пенсію. При цьому коефіцієнт заробітної плати (доходу) застрахованої особи визначається виходячи з розміру середньої заробітної плати працівників, зайнятих у галузях економіки України, за місяць, за який розраховується заробітна плата, календарного року, що передує року, з якого призначено (перераховано) пенсію. Довідка про заробітну плату виходячи з мінімальної тарифної ставки (посадового окладу) за відповідною або аналогічною професією (посадою), передбаченої відповідною галузевою угодою, видається управліннями праці та соціального захисту населення районних, районних у мм. Києві та Севастополі держадміністрацій, структурними підрозділами з питань праці та соціального захисту населення виконавчих органів міських, районних у містах рад. За бажанням особи у випадках, передбачених у цьому пункті, коефіцієнт заробітної плати (доходу) за кожен місяць періоду роботи визначається виходячи з мінімальної заробітної плати за відповідний період. Відсутність на підприємстві, в установі, організації або в їх правонаступника документів про нарахування та виплату заробітної плати (доходу), а також час та причини, що призвели до втрати таких документів, підтверджується довідкою роботодавця, правонаступника органу вищого рівня, Національного банку України щодо ліквідованих банків або відповідної архівної установи. Статтею 49 Кодексу законів про працю України встановлено, що власник або уповноважений ним орган зобов'язаний видати працівникові на його вимогу довідку про його роботу на даному підприємстві, в установі, організації із зазначенням спеціальності, кваліфікації, посади, часу роботи і розміру заробітної плати. Отже з аналізу зазначених норм вбачається, що позивач має право на отримання довідки про його роботу у ЗАТ «Завод «Ремсчетмаш» із зазначенням спеціальності, кваліфікації, посади, часу роботи і розміру заробітної плати, для подальшого її надання до пенсійних органів. Проте, отримати таку довідку не має можливості через фактичне припинення підприємством своєї діяльності, відсутності керівних органів за місцем знаходження підприємства: вул. Привокзальна,5, м.Дружківка. Відповідно до\~ст.\~8\~Конституції України\~в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є в тому числі верховенство права (ст.2 ЦПК України). Суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. (ст.. 10 ЦПК України). Принцип верховенства права неодноразово був розтлумачений Європейським судом з прав людини в контексті Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, які є джерелом права (стаття 3 ЦПК України). Тому при вирішенні справи не варто дотримуватися виключно рамок формальної законності як суворої відповідності букві закону, а слід тлумачити закон та вирішувати конкретну справу з точки зору сутнісних вимог верховенства права, таких як правова визначеність, пропорційність, пріоритетність прав людини, тощо. Суд враховує, що підприємство фактично не здійснює свою діяльність, за місцем знаходження підприємства по вул. Привокзальній 5, м.Дружківка відсутні будь які керівні органи, проте у реєстрі юридичних осіб керівником до теперішнього часу зазначений [PERSON] Тому, виходячи з принципу верховенства права, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовної вимоги позивача щодо зобовязання саме керівника підприємства [PERSON] видати позивачеві довідку про розмір отриманої заробітної плати у ЗАТ «Завод «Ремсчетмаш». Що стосується вимог позивача визнати дії керівника [PERSON] щодо невидачі довідки незаконними, суд зазначає про таке. Як пояснив в судовому засіданні позивач, з письмовою вимогою про видачу довідки до керівника [PERSON] він не звертався, оскільки керівник відсутній за місцем знаходження підприємства. Таким чином відмови у видачі довідки позивач не отримував, отже не можна визнати незаконними дії керівника щодо відмови у видачі довідки, оскільки такі дії відсутні. Позивач стверджує, що не видача йому затребуваних документів, змусила його звертатися до суду і при цьому він зазнав моральної шкоди, яку оцінює у 2500грн. Крім того, він як акціонер, який володіє 25 акціями ЗАТ «Завод Ремсчетмаш», має право на отримання любої інформації, проте отримати інформацію не може, що також завдає йому моральної шкоди. Згідно сертифікату акцій № 025, позивач володіє 25 іменними акціями ЗАТ «Завод «Ремсчетмаш» (а.с.2). Відповідно до ст. 5 Закону України «Про інформацію» кожен має право на інформацію, що передбачає можливість вільного одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів. Статтею 25 Закону України «Про акціонерні товариства» визначені права акціонерів - власників простих акцій, в тому числі \~отримання інформації про господарську діяльність акціонерного товариства. Відповідно до ст. 10 Закону України «Про господарські товариства» учасники товариства мають право, в тому числі одержувати інформацію про діяльність товариства. На вимогу учасника товариство зобов'язане надавати йому для ознайомлення річні баланси, звіти товариства про його діяльність, протоколи зборів. Позивач, як акціонер ЗАТ «Завод «Ремсчетмаш», має право на інформацію про господарську діяльність акціонерного товариства. Проте така інформація може надаватися на вимогу акціонера. Позивач не надав доказів, що він взагалі, як акціонер, звертався для отримання інформації до ЗАТ «Завод»Ремсчетмаш», і яку конкретну інформацію він бажав отримати, як акціонер, але не отримав у ЗАТ «Завод «Ремсчетмаш». Статтею 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Відповідно до ч. 1\~ст. 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Право особи на відшкодування моральної шкоди виникає за умов порушення права цієї особи, наявності такої шкоди та причинного зв'язку між порушенням та моральною шкодою. При цьому, обов'язок доведення наявності підстав для відшкодування моральної шкоди покладається на особу, що вимагає її відшкодування, що відповідає змісту ч.3 ст.12, та 81ЦПК України. Відповідно до п. 3Постанови Пленуму Верховного суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової шкоди)" від 31.03.95р.№4(із змінами та доповненнями) відшкодування моральної шкоди - це вчинення стосовно людини, котрій спричинено таку шкоду порушенням її загально соціальних (природних) прав чи свобод, певних дій, які спрямовані на усунення або ж послаблення у неї негативних психічних станів і процесів, викликаних приниженням її гідності внаслідок цього порушення. Право на відшкодування моральної шкоди виникає за наявності передбачених законом умов або підстав відповідальності за заподіяну шкоду. Як роз'яснено у п. 4 та 5 вказаної Постанови у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями (бездіяльністю) її заподіяно та якими доказами вона підтверджується. Факт заподіяння моральної шкоди повинен довести позивач; при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди обов'язковому з'ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Наявність причинного зв'язку між протиправним діянням і моральною шкодою, що є третьою підставою відповідальності за завдану моральну шкоду, виражає зв'язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода - наслідком. Встановлення причинного зв'язку між протиправною поведінкою і моральною шкодою дає можливість визначати суб'єкта її відповідальності та її межі, тобто особа має нести відповідальність лише за ту шкоду, яка викликана саме її поведінкою. В судовому засіданні не доведений факт заподіяння позивачеві моральної шкоди. Факту звернення позивача за довідкою про зарплату, за інформацією про діяльність товариства не доведено, факту відмови у видачі довідки не встановлено, протиправної поведінки з боку керівника [PERSON] щодо позивача в судовому засіданні не доведено. Витрачення часу на звернення до суду з даним позовом не свідчить про наявність моральних страждань у позивача. При таких обставинах суд не знаходить підстав для відшкодування моральної шкоди.

Outcome: partial