Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-24 00:00:00

[PERSON] через свого представника адвоката Смоляного Андрія Андрійовича, звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері [PERSON] , [INFO] , тривалістю в чотири місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що він не звернувся вчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини із поважних причин, оскільки він майже рік у період з 25.12.2019 по 02.12.2020 перебував на заробітках в Італії, що підтверджується відмітками в закордонному паспорті [NUMBER] (виданий 13.10.2011 ТСЦ 2316), які були проставлені в міжнародному аеропорту Мальпенса міста [PERSON] . У зв`язку з тим, що в Італії так само, як і в Україні, та і взагалі у всьому світі на початку 2020 року розпочалася пандемія СОVID-19 та були заборонені всі міжнародні авіа перельоти, позивач був позбавлений можливості бути присутнім на похованні своєї матері, а також був позбавлений можливості звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини протягом 6 місяців з дня смерті матері. Тому позивач вважає, що відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Ухвалою суду від 15.01.2021 позовну заяву прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження та відкрито провадження з викликом учасників справи в підготовче засідання, що було призначене на 04.02.2021, яке відкладалось через неявку учасників справи та неможливість розгляду справи на підставі наявних доказів. Ухвалою суду від 04.02.2021 були витребувані певні докази, а саме: матеріали спадкової справи. Ухвалою суду від 25.02.2021 підготовче провадження закрито та призначено справу до судового розгляду по суті на 25.03.2021. Учасники справи в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, надали заяви про розгляд справи за їх відсутності, представник позивача позов підтримав, відповідач проти задоволення позову не заперечував. За таких обставин, суд вважає можливим розглянути справу без фіксування судового засідання технічними засобами у відсутності учасників справи на підставі доказів, які є в матеріалах справи що відповідає положенню ч. 3 ст. 211 та ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Судом встановлені наступні факти і відповідні їм правовідносини. [INFO] [PERSON] померла у с. Гусарка Більмацького району Запорізької області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Більмацькому та Розівському районах Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) 06.03.2020 (а.с.6). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все належне їй майно, до складу якої входили дві земельні ділянки площею 4,6200 га (кадастровий номер 2322782700:06:002:0202) та 5,7181 га (кадастровий номер 2322782700:06:002:0046), розташовані на території Гусарківської сільської ради Більмацького (Куйбишевського) району Запорізької області, надані для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, які згідно витягів з Державного земельного кадастру про земельну ділянку, виданих відділом у Більмацькому районі Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області (НВ-2308399412020 від 10.12.2020; НВ-2308398552020 від 09.12.2020 відповідно), належали на праві власності [PERSON] (а.с.8-14). [PERSON] є сином [PERSON] , що підтверджується: свідоцтвом про його народження серії [NUMBER] , виданим 19.09.1959 Гусарківським сільським РАЦС Куйбишевського району Запорізької області (актовий запис № 29) (а.с.20). Згідно матеріалів спадкової справи № 63/2020, заведеної 03.06.2020 державним нотаріусом Більмацької державної нотаріальної контори Плаксіним Сергієм Володимировичем, чоловік померлої [INFO] [PERSON] [PERSON] подав до Більмацької державної нотаріальної контори заяву про відмову від спадщини, яка залишилась після смерті його дружини та вказав, що на видачу свідоцтва про право власності не претендує (заява №192 від 03.06.2020), а тому позивач за загальним правилом може бути спадкоємцем за законом після спадкодавця, інших спадкоємців, окрім позивача, у спадкодавця [PERSON] не встановлено (а.с. 42). [PERSON] звернувся до державного нотаріуса Більмацької державної нотаріальної контори Плаксіна Сергія Володимировича із заявою про прийняття спадщини за законом після померлої [INFO] [PERSON] , проте згідно постанови державного нотаріуса від 29.12.2020 йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропуском шестимісячного строку з часу відкриття спадщини, встановленого ст.1270 ЦК України (а.с.7). Згідно довідки, виданої Виконавчим комітетом Більмацької селищної ради Більмацького району Запорізької області №03-11/464 від 08.09.2020, [PERSON] , 1943 року народження, була зареєстрована та проживала в [ADDRESS] з 1959 року по день її смерті [INFO] . На момент смерті разом з померлою проживав чоловік [PERSON] ти син [PERSON] (а.с.47). Згідно відміток проставлених в міжнародному аеропорту Мальпенса міста Мілану, в паспорті для виїзду за кордон [PERSON] , [INFO] , [NUMBER] (виданий 13.10.2011, ТСЦ 2316), про перетин державного кордону, він перебував за межами України (в Італії) у період з 25.12.2019 по 02.12.2020 (а.с.15-19). Надаючи правову оцінку правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне. Відповідно до змісту ст. ст. 1216-1218, 1220-1221,\~1223\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до ст.\~ст.\~1268-1270\~ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою четвертою статті 1273 цього Кодексу. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Статтею 1272 ЦК України передбачено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст.\~1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року по справі № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 року №7 вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Закон не містить вичерпного переліку обставин, які можуть бути визнані поважними причинами, з яких спадкоємець не подав заяву про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк, однак ці обставини мають бути такими, що унеможливлювали або утруднювали її своєчасне подання. Також, при вирішенні питання поважності причин пропущення позивачем законодавчо встановленого строку для прийняття спадщини, судом враховане наступне. Принцип "пропорційності" тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип "пропорційності", натомість принцип "пропорційності" є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип "пропорційності" як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу "пропорційності" передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. 30.01.2020 Всесвітня організація охорони здоров`я визнала спалах нового короновірусу надзвичайною ситуацією в області суспільної охорони здоров`я, що має міжнародне значення та 11.03.2020 визнала, що спалах набув характеру пандемії. Того ж дня, з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" (з подальшими змінами), якою на всій території України встановлено карантин з 12.03.2020 до 24.04.2020 і введено ряд заборон та обмежень. Введені карантинні обмеження неодноразово продовжувалися і тривають по цей час. За таких обставин вбачається, що позивач, як спадкоємець першої черги, в період строку подання заяви про прийняття спадщини перебував за межами України, що підтверджено відмітками про перетин кордону в паспорті для виїзду за кордон. У зв`язку з тим, що на початку 2020 року розпочалася пандемія СОVID-19 та було введено ряд заборон і обмежень на в`їзд і виїзд з держави, зокрема зупинене авіасполучення, що очевидно унеможливлювало або значно утруднювало своєчасне подання такої заяви, при цьому пропущений строк є незначним, а тому суд погоджується із тим, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, і вважає за можливе ухвалити рішення про задоволення позовних вимог. Крім того, суд враховує позицію Більмацької селищної ради Більмацького району Запорізької області, яка визнала позов і таке визнання не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Питання розподілу судових витрат сторонами не порушувалось та судом не вирішувалось. На підставі викладеного,

Outcome: approved