Jurisdiction: civil
Date: 2015-03-25 00:00:00

Державне агентство рибного господарства України в особі Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Вінницькій області звернулись до суду в інтересах держави в особі Вахнівської сільської ради до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 1 326 грн. 00 коп., обгрунтовуючи підставність своїх позовних вимог тим, що 24.02.2012 року о 09 годині [PERSON], на водоймі, яка розташована в районі села Вахнівка Липовецького району, здійснював вилов риби забороненими колючим знаряддям лову драчем, чим порушив ст.3.15.1, 6.2, Правил любительського та спортивного рибальства. Внаслідок здійснення незаконного вилову риби [PERSON] вилучив із водного середовища рибу породи: сазан - в кількості 1 шт., загальною вагою 1 кг., товстолоб 4 шт., загальною вагою 2 кг, чим грубо порушив правила рибальства, завдав інтересам держави збитки в розмірі 1 326 грн. 00 коп. З огляду на встановлені обставини [PERSON] було притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 510 гривень із застосуванням додаткового стягнення з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника. Ураховуючи те, що внаслідок порушення [PERSON] законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів було завдано шкоди, тому позивач просив суд присудити її із відповідача. В судове засідання представник Державного агентства рибного господарства України в особі Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Вінницькій області, який звернувся на захист інтересів держави в особі Вахнівської сільської ради не з'явився, хоча про день та час розгляду справи був оповіщений в установленому законом порядку, клопотання про відкладення розгляду справи за наявності поважних причин чи клопотання про розгляд справи у його відсутності до суду не надав. Представник позивача Вахнівської сільської ради Липовецького району Вінницької області в судове засідання не з'явився, однак в заяві, яку адресував суду вказав, що позов підтримує в заявленому обсязі, просив його задовольнити, а розгляд справи проводити за відсутності представника сільської ради. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився, хоча про день та час розгляду справи був оповіщений за адресою зареєстрованого місця проживання, клопотання про відкладення розгляду справи за наявності поважних причин чи розгляду справи у його відсутності до суду не направив. Ураховуючи те, що позивач скористався наданими йому ч.2 ст.158 ЦПК України правами, а неявку відповідача суд визнає неповажною, відтак вважає, що підстав для відкладення розгляду справи не має, тому здійснює розгляд справи в даному судовому засіданні на підставі зібраних у справі доказів в загальному порядку. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали цивільної справи, повно з'ясувавши обставини справи та перевіривши їх зібраними у справі доказами, дійшов висновку про таке. 21.03.2012 року Липовецьким районним судом Вінницької області було винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення стосовно гр. [PERSON], відповідно до якої останнього було визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 85 гривень з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника. Вказаною постановою суду було встановлено, що 24.02.2012 року о 09 годині на водоймі поблизу села Вахнівка Липовецького району Вінницької області гр. [PERSON] здійснював незаконний вилов риби забороненим знаряддям лову, а саме: драчем, в результаті чого зловив 1 коропа загальною вагою 1 кг та 4 товстолоби загальною вагою 2 кг, чим наніс збитки рибному господарству та порушив вимоги п.3.15.1, 6.2. Правил промислового, любительського рибальства та ст.27 Закону України "Про тваринний світ", тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.85 ч.4 КУпАП. Статтею 61 ЦПК України визначено підстави звільнення від доказування, відповідно до ч.4 якої зазначено, що постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов'язкова для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. За таких обставин, суд вважає доведеним обставини нанесення [PERSON] збитків рибному господарству. Відповідно до розрахунку матеріальних збитків проведеного згідно Постанови КМУ від 21.11.2011 року №1209 "Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів", спричинена [PERSON] шкода незаконним виловом ціних видів риби склала 1 326 гривень. Відповідно до ст. 5 Закону України "Про тваринний світ" об'єкти тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об'єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника об'єктів тваринного світу, які є природним ресурсом загальнодержавного значення, здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України. Відповідно до ст. 38 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. Законодавством України громадянам гарантується право загального використання природних ресурсів для задоволення життєво необхідних потреб (естетичних, оздоровчих, рекреаційних, матеріальних тощо) безоплатно, без закріплення цих ресурсів за окремими особами і надання відповідних дозволів, за винятком обмежень, передбачених законодавством України. Згідно ст. 27 Закону України "Про тваринний світ" у порядку загального використання об'єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об'єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюється на праві спеціального використання об'єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом міністрів України відповідно до цього та інших законів. Відповідно до п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України N 19 від 15.02.99 року, забороняється лов водних ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань. Драч відносяться до заборонених знарядь лову. Таким чином, [PERSON] порушив вимоги законодавства про охорону навколишнього природного середовища, чим заподіяв державі шкоду. Відповідно до ст. 63 Закону України "Про тваринний світ" підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та в розмірах, встановлених законодавством. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За змістом ст. ст. 47, 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" заподіяна державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства шкода підлягає відшкодування в повному обсязі і стягується до місцевого бюджету. Оцінюючи викладене, суд приходить до висновку, що вимога пред'явлена позивачем про стягнення із відповідача заподіяної ним матеріальної шкоди внаслідок порушення чинного законодавства підлягає задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ст. 88 ЦПК України суд покладає на відповідача судові витрати від сплати яких було звільнено орган, якому законом надано право захищати права, інтереси та свободи інших осіб. На підставі викладеного,

Outcome: approved