Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-24 00:00:00

16.01.2016 [PERSON] звернувся до суду з зазначеним позовом, в якому просить суд : 1.Визнати наступну інформацію, розміщену в мережі Інтернет на сайті Громадського об'єднання «Всеукраїнська ліга правників проти корупції»: -http://nocorrupt.com/content/vidkritiy-list-do-golovi-partiyi-solidarnist у відкритому листі до Голови партії «Солідарність» - Блок Петра Порошенка» Віталія Кличка від Всеукраїнської ліги правників проти корупції за підписом Голови ради вказаної громадської організації [PERSON]: «оскільки своєю бездіяльністю на посаді начальника ГУ ДМС в Харківській області він ([PERSON]) сприяв і продовжує сприяти поширенню діяльності приватних фірм-посередників, які перебрали на себе функції державного органу. Чи не є це свідченням повної професійної некомпетентності очільника відомства?» - http://nocorrupt.com/investigatigarticle/zakordonni-pasporty-hto-pravyt-bal-43 в статті «Закордонні паспорти: Хто править бал?»: «Однак особи, які звертаються до послуг фірм - посередників, наприклад, на території Харківської області, пишуть заяву на ім'я начальника ГУДМС України [PERSON] на прискорення - і жодні довідки вже непотрібні!», - «оформлення документів не може відбуватись без корупційних зв'язків ізпосадовими і службовими особами ДМС України» такою, що не відповідає дійсності та завдає шкоди честі, гідності та діловій репутації [PERSON]. 2.Визнати наступну інформацію, розміщену 07.10.2015 на сторінці громадянина України [PERSON] у мережі Facebookhttps://www.facebook.com/groups/304109562934327/?multi_permalinks=1150187088326566&notif_t=group_highlights. від користувача «[PERSON]»: «[PERSON], чесно кажучи, здивована, що Ви, як журналіст, не в курсі, що відбувається в Харкові під чуткім керівництвом «порядного» гузя. ДМС у колапсі, замість цієї державної структури «працюють» фірми-посередники. Давно одержувані закордонний паспорт? Ну щоб Ви трохи «вніклі», надсилаю це посилання... ...Хабар і в часи [PERSON] був хабарем а товаріщгузь продовжує славні традиції дмc не тільки часів [PERSON], а й радянського і пострадянського овіра», - такою, що не відповідає дійсності та завдає шкоди честі, гідності та діловій репутації [PERSON]. 3.Зобов'язати протягом календарного місяця з моменту набрання законної сили судовим рішенням у даній справі Громадське об'єднання «Всеукраїнська ліга правників проти корупції» спростувати як таку, що не відповідає дійсності, інформацію про [PERSON] шляхом розміщення на Інтернет-ресурсі на головній сторінці та в розділах «Щоденник», «Корупція» сайту Громадського об'єднання «Всеукраїнська ліга правників проти корупції» http://nocorrupt.com резолютивної частини вказаного рішення суду. 4.Зобов'язати протягом календарного місяця з моменту набрання законної силисудовим рішенням у даній справі [PERSON] оприлюднити резолютивну частину рішення шляхом її розміщення на Інтернет-ресурсі на головній сторонці сайту Громадського об'єднання «Всеукраїнська ліга правників проти корупції» http://nocorrupt.com та на сторінці громадянина України [PERSON] у мережі Facebook https://www.facebook.com. 5.Стягнути з Громадського об'єднання «Всеукраїнська ліга правників проти корупції» та з [PERSON] на користь [PERSON] в якості відшкодування моральної шкоди грошову суму в розмірі по 170 грн. з кожного відповідача. 6.Стягнути з відповідачів на користь позивача всі сплачені судові витрати. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 15.10.2015 в мережі Інтернет на сайті Громадського об'єднання «Всеукраїнська ліга правників проти корупції» http://nocorrupt.com/content/vidkritiy-list-do-golovi-partiyi-solidarnist був розміщений відкритий лист до Голови партії «Солідарність» - Блок Петра Порошенка» Віталія Кличка від Всеукраїнської ліги правників проти корупції за підписом Голови ради вказаної громадської організації [PERSON], в якому поширена інформація про нього, яка не відповідає дійсності, є недостовірною та негативною, заподіює шкоду його честі, гідності та діловій репутації. Так, у вказаному відкритому листі міститься наступна інформація:«Ми, громадська організація Всеукраїнська ліга правників проти корупції, звертаємося до Вас із приводу висування кандидатом в депутати до Харківської міської ради від партії "Солідарність" - Блок Петра Порошенка» [PERSON], начальника Головного управління Державної міграційної служби в Харківській області. Хочемо звернути Вашу увагу на те, що кандидатура [PERSON] дискредитує антикорупційні ініціативи Президента України. [PERSON] обіймає посаду начальника ГУ ДМСУ вХарківській області майже півтора роки, однак у роботі цього державного органу не відбулося жодних позитивних змін. Наша організація вже майже рік веде наполегливу роботу із зменшення корупції у діяльності ДМС України. За цей час подано більше двадцяти п'яти заяв та звернень до різних правоохоронних і державних органів. Однак очільник служби не звертає уваги на проблеми свого відомства, не спілкується з громадськістю, зокрема, відмовився від зустрічі з активістами харківської ініціативної групи «Закордонний паспорт за 170 грн.» Активна комерційна діяльність приватних посередників при оформленні закордонних паспортів, посвідок на проживання, набуття громадянства тощо не може відбуватися без відома та безпосередньої участі посадових та службових осіб територіальних підрозділів ДМС, які є підлеглими пана [PERSON]. Маємо надію, що правоохоронні органи врешті решт нададуть адекватну юридичну оцінку корумпованості посадовців. Враховуючи все вищенаведене, ми закликаємо Вас, шановний [PERSON], поки є час, відкликати кандидатуру [PERSON] і видалити із списків партії «Солідарність» - Блок Петра Порошенка», оскільки своєю бездіяльністю на посаді начальника ГУ ДМС в Харківській області він сприяв і продовжує сприяти поширенню діяльності приватних фірм-посередників, які перебрали на себе функції державного органу. Чи не є це свідченням повної професійної некомпетентності очільника відомства? Шановний [PERSON]! Маємо надію, що своїм рішенням Ви покажете всій Україні приклад очищення партійних рядів та реальних змій у владі, яка чує голосгромадськості та працює для розквіту країни! ". Інформація у вказаному відкритому листі стосовно бездіяльності, відсутності позитивних змін, повної некомпетентності та сприянню поширенню приватних фірм посередників дискредитує його в очах громадськості, викликає обурення в населення, завдає шкоди його честі, гідності та діловій репутації. По суті така інформація є обвинуваченням його у вчиненні корупційного діяння. А неправдива інформація повинна бути спростована особами, причетними до її поширення. Позивач зазначає, що він станом на дату звернення до суду не підтримував відносин з Громадським об'єднанням «Всеукраїнська ліга правників проти корупції», не знайомий особисто з Головою ради вказаної громадської організації [PERSON], не отримував будь-яких запрошень від вказаної організації.Негативні наслідки, спричинені йому діями відповідачів, свідомо спрямовані на заподіяння шкоди його кар'єрі державного службовця, формування негативного враження про органи міграційної служби взагалі та керівника ГУ ДМС в Харківській області, ускладнення відносин міграційної служби та її керівника з громадянами, юридичними особами, органами державної влади, а відтак, Позивач потребує поновлення його порушених прав шляхом визнання зазначеної вище інформації такою, що не відповідає дійсності, та шляхом її спростування. Діяльність його на посаді керівника, навпаки, свідчить про боротьбу з фірмами- посередниками, здійснення позитивних змін у роботі ДМС. Так, саме під час його керівництва комерційні організації вимушені були зняти зовнішню рекламу на вул. Римарській в м. Харкові, яка була розміщена на кожному куті на час його вступу на посаду.В приміщеннях міграційних органів встановлені стенди з вичерпною інформацією для оформлення паспортних документів, де вказуються реальні строки та вартість послуг, передбачених законом, використовуються «електронні черги».Управління ДМС регулярно проводить роз'яснювальну роботу серед населення в ЗМІ, мережі Інтернет стосовно повноважень міграційної служби та наполягає не звертатися до фірм-посередників. Така інформація міститься у кожному підрозділі управління, поширюється в мережі Інтернет (наприклад, http://glavnoe.ua/news/n246570 або http://dozor.kharkov.Ua/news/authority/1158919.html). Окрім вказаних вище недостовірних даних у відкритому листі, Відповідачами протягом поточного року постійно на сайті ГО «Всеукраїнська ліга правників проти корупції», а також в коментарях на інших сайтах розповсюджується негативна інформація про органи ДМС, про ГУ ДМС України в Харківській області та начальника ГУ ДМС України в Харківській області [PERSON]. Так, на сайті Громадського об'єднання «Всеукраїнська ліга правників проти корупції»http://nocorrupt.com/investigatigarticle/zakordonni-pasporty-hto-pravyt-bal-43 розміщена стаття «Закордонні паспорти: Хто править бал?», в якій вказано наступне: «Термін оформлення паспорта громадянина України для виїзду за кордон в регламентному режимі, встановлений чинним законодавством, - 20 робочих днів; термінове оформлення - сім робочих днів. Згідно інформації, розміщеної на офіційному сайті ДМС України, якщо поїздка пов'язана з терміновим лікуванням від'їжджаючого, від'їздом особи, яка супроводжує тяжкохворого, чи смертю родича, який проживав за кордоном, - термін оформлення документа складає три робочих дні. Зрозуміло, необхідно надати документи, що підтверджують ці факти. Однак особи, які звертаються до послуг фірм-посередників, наприклад, на території Харківської області, пишуть заяву на ім'я начальника ГУ ДМС України [PERSON] на прискорення - і жодні довідки вже непотрібні! Наша громадська організація вважає, що будь-які дії із непередбаченого законом прискореного оформлення закордонних паспортів, а також оформлення документів за регулярною процедурою ("запис" на прийом у державну структуру на визначений час, тобто поза чергою, послуги із одержання довідок про судимість тощо) не можуть відбуватись без корупційних зв'язків із посадовими і службовими особами ДМС України, а безпосередня близькість офісів окремих фірм до місця розташування, зокрема, Головного управління ДМС в Харківській області та його територіальних підрозділів, свідчать про добре налагоджену систему нелегальної взаємодії державного органу із приватними структурами.В діях осіб, які пропонують сприяння в оформлені і видачі закордонного паспорта в строки, коротші за офіційно визначені, з процедурними порушеннями, а також оформлення документів за регулярною процедурою, є ознаки злочину за ст. 369-2 КК України «Зловживання впливом». За ч. 2 ст. 369-2 КК ініціатором пропозиції чи надання неправомірної вигоди може виступати особа-посередник (працівник приватної фірми - посередника), яка у відповідь на пропозицію надати чи фактичне надання їй такої вигоди (завищеної грошової суми за оформлення паспорта громадянина України для виїзду за кордон, іншого документа) погоджується (обіцяє) здійснити вплив на уповноважену особу (працівника ДМС України) з метою скорочення строку, передбаченого законом для оформлення документа, або його оформлення та одержання поза чергою. Тобто чиновнику пропонують прийняти рішення, яке забезпечить "неправомірні переваги" конкретному громадянину. У діях працівника ДМС, який одержує матеріальну винагороду за "сприяння" (підписання заяви на термінове оформлення паспорта, оформлення заяви-анкети громадянина поза чергою, фотографування тощо), є ознаки злочину, передбаченого ст. 368 КК України - прийняття пропозиції, обіцянки або одержання неправомірної вигоди службовою особою.» ? Також позивач вказує, що викладена у вказаній статті інформація про прискорення видачі паспорта також є неправдивою, недостовірною з незаконним, бездоказовим обвинуваченням його в корупційних зв'язках із суб'єктами господарювання. З урахуванням посилання у статті на ознаки кримінального діяння, має місце його звинувачення у причетності до злочину, що порушує передбачені Конституцією його законні права та свободи. Окрім того, зазначає позивач, 07.10.2015 на сторінці громадянина України [PERSON] у мережі Facebook розміщено матеріал щодо вподобань даного громадянина відносно кандидатури для голосування в депутати Харківської міської ради https://www.facebook.com/groups/304109562934327/?multi_permalinks=1150187088326566&notif_t=group_highlights від користувача «OlenaShostko» в коментарях до даного посту вказується: «[PERSON], чесно кажучи, здивована, що Ви, як журналіст, не в курсі, що відбувається в Харкові під чуткім керівництвом «порядного» гузя. ДМС у колапсі, замість цієї державної структури «працюють» фірми-посередники. Давно одержували закордонний паспорт? Ну щоб Ви трохи «вніклі», надсилаю це постання...Хабар і в часи [PERSON] був хабарем а товаріщ гузь продовжує славні традиції дме не тільки часів [PERSON], а й радянського і пострадянського овіра». Таким чином, посилається позивач, відповідач [PERSON] прямо звинувачує його у скоєнні кримінального правопорушення, а саме у хабарництві, що є відвертим наклепом, не має під собою жодного підґрунтя і є особистою видумкою [PERSON], направленою на завдання йому шкоди.Крім того, вищезазначені висловлювання відповідача 1 викладені у принизливій формі, що принижує його честь і гідність, ділову репутацію.Вказана відповідачами інформація не відповідає дійсності, є образливою та створює вкрай негативне ставлення у читачів та користувачів Інтернет-ресурсів, а тому порушує його немайнові права на повагу до його честі, гідності та ділової репутації. Також [PERSON] вказує, що внаслідок поширення недостовірної інформації відповідачами, він зазнав моральної шкоди, відповідно повинен отримати належну сатисфакцію шляхом відшкодування моральної шкоди, яку він оцінює з урахуванням бажаної вартості закордонного паспорту - 170 грн. з кожного відповідача. Позивач [PERSON] у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, надав право представляти свої інтереси представнику [PERSON], який діє на підставі відповідної довіреності. ( а.с.а.с. 29, 134 ). Представника позивача [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити з підстав зазначених у позовній заяві. Представник відповідачів [PERSON].у судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, при цьому посилався на те, що зазначені позивачем висловлювання були предметом дослідження судової семантико-текстуальної експертизи, згідно з висновком вказаної експертизи фрагменти висловлювань містять, як твердження про факти, так і оціночні судження, вважає, що такі висновки не можуть бути вибірково застосовані до будь-якої частини із зазначених у висновку висловлювань. Ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Крім того, вважає, що оскільки позивач є публічною фігурою, він підлягає ретельному громадському контролю і потенційно можуть зазнати гострої та сильної громадської критики у засобах масової інформації з приводу того, як вони виконували або виконують свої функції. При цьому зазначені діячіта особи не повинні мати більшого захисту своєї репутації та інших прав порівняно з іншими особами. У зв'язку з цим, межа допустимої критики щодо політичного діяча чи іншої публічної особи є значно ширшою, ніж окремої пересічної особи. Також представник відповідачів [PERSON] зазначає, що в мережі Інтернет мається багато оголошень і фірм, які пропонують послуги з одержання закордонного паспорта в м. Харкові, тобто ці висловлювання в публікаціях, які є предметом розгляду по цій справі, відповідають дійсності і підтверджують наведеними вище матеріалами та доказами. Що стосується позовної вимоги позивача щодо розміщення інформації, зазначеної у п. 2 позовних вимого на сторінці громадянина України [PERSON] у мережі Facebook, [PERSON] зазначив, що існування вказаної інформації за наведеною адресою та автора зазначеної інформації позивачем не доведено, і взагалі інформація, на яку посилається позивач, за вказаною адресою відсутня, інші позовні вимоги є похідними, а тому на думку [PERSON] не підлягають задоволенню. Представник відповідачів [PERSON] у судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, при цьому зазначив, що оспорювані позивачем висловлювання є оціночними судженнями, вони не приводить ніяких фактичних даних, а лише показує відношення автора до певних явищ. Подібне інформування суспільства є виявом громадського контролю, як одним із найбільш поширених інструментів впливу громадянського суспільства на органи влади. Також [PERSON] вказує, що за заявою громадської організації "Всеукраїнська ліга правників проти корупції" прокуратура міста Києва та прокуратура Харківської області 25 березня 2016 р. внесли дані до ЄРДР та здійснюють досудове розслідування у двох кримінальних провадженнях за ч. 3 ст.368 КК України щодо можливих корупційних дій окремих службових осіб Державної міграційної служби України та за фактом вимагання службовими особами ГУ ДМС в Харківській області неправомірної вигоди від громадян за надання адміністративних послуг.Діяльність Громадської організації «Всеукраїнська ліга правників проти корупції», відповідно до її Статуту, спрямована на задоволення суспільних соціальних, економічних та екологічних інтересів, пов'язаних із запобіганням та протидією корупції. Тому викладене у статті висловлювання не порушує особистих немайнових прав позивача, вони є вираженням критичної оцінки ситуації, що склалася у підрозділах ГУ ДМС Харківської області, та й всієї ДМС України при наданні адміністративних послуг їх споживачам. До позовної заяви не додано жодного належного та допустимого доказу того, що сторінка в соціальній мережіFacebook, на якій, нібито, розміщено процитовані позивачем висловлювання, має відношення до відповідача [PERSON] не надана, вони спробували перевірити за вказаним посиланням www.facebook.com наявність приведеної інформації, але вказане посилання не працює. Окрім зазначено, представник відповідачів [PERSON] також зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 31 Закону України "Про інформацію", згідно якого суб'єкти владних повноважень як позивачі у справах про захист честі, гідності та ділової репутації вправі вимагати в судовому порядку лише спростування недостовірної інформації про себе і не мають права вимагати відшкодування моральної шкоди. Таким чином, підстави для задоволення вимог позивача відсутні, оскільки не було самого факту порушення його прав в частині приниження його честі, гідності, ділової репутації з боку відповідачів. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги не визнала, надавши суду пояснення, аналогічні поясненням свого представника. При цьому наголошувала, що нею на сторінці громадянина України [PERSON] інформація зазначена позивачем не розмішувалась. Представника третьої особи Коваленко Л.І. у судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав на які вона посилається у свої письмових поясненнях. (а.с. 71-76) Суд, вислухавши пояснення учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Частиною 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У ст. 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. За нормами ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України). Судом встановлено та не заперечується сторонами, що в мережі Інтернет на сайті Громадського об'єднання «Всеукраїнська ліга правників проти корупції» http://nocorrupt.com/content/vidkritiy-list-do-golovi-partiyi-solidarnist був розміщений відкритий лист до Голови партії «Солідарність» - Блок Петра Порошенка» Віталія Кличка від Всеукраїнської ліги правників проти корупції за підписом Голови ради вказаної громадської організації [PERSON], в якому зазначено: «Ми, громадська організація Всеукраїнська ліга правників проти корупції, звертаємося до Вас із приводу висування кандидатом в депутати до Харківської міської ради від партії "Солідарність" - Блок Петра Порошенка» [PERSON], начальника Головного управління Державної міграційної служби в Харківській області. Хочемо звернути Вашу увагу на те, що кандидатура [PERSON] дискредитує антикорупційні ініціативи Президента України. [PERSON] обіймає посаду начальника ГУ ДМСУ в Харківській області майже півтора роки, однак у роботі цього державного органу не відбулося жодних позитивних змін. Наша організація вже майже рік веде наполегливу роботу із зменшення корупції у діяльності ДМС України. За цей час подано більше двадцяти п'яти заяв та звернень до різних правоохоронних і державних органів. Однак очільник служби не звертає уваги на проблеми свого відомства, не спілкується з громадськістю, зокрема, відмовився від зустрічі з активістами харківської ініціативної групи «Закордонний паспорт за 170 грн.» Активна комерційна діяльність приватних посередників при оформленні закордонних паспортів, посвідок на проживання, набуття громадянства тощо не може відбуватися без відома та безпосередньої участі посадових та службових осіб територіальних підрозділів ДМС, які є підлеглими пана [PERSON]. Маємо надію, що правоохоронні органи врешті решт нададуть адекватну юридичну оцінку корумпованості посадовців. Враховуючи все вищенаведене, ми закликаємо Вас, шановний [PERSON], поки є час, відкликати кандидатуру [PERSON] і видалити із списків партії «Солідарність» - Блок Петра Порошенка», оскільки своєю бездіяльністю на посаді начальника ГУ ДМС в Харківській області він сприяв і продовжує сприяти поширенню діяльності приватних фірм-посередників, які перебрали на себе функції державного органу. Чи не є це свідченням повної професійної некомпетентності очільника [PERSON]! Маємо надію, що своїм рішенням Ви покажете всій Україні приклад очищення партійних рядів та реальних змій у владі, яка чує голос громадськості та працює для розквіту країни! ". (а.с. 10-12) Статтею 297 ЦК України визначено, що кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Відповідно до частини 1 статті 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Згідно зі статтею 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і право вимагати будь-якої інформації, а також право вимагати відшкодування матеріального і морального збитку, заподіяного використовуванням і розповсюдженням такої недостовірної інформації. Разом із цим Конституцією України гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір. Статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основних свобод(далі - Конвеція) передбачено право кожного на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Як роз'яснено в п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 року №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Відповідачами та їх представниками не заперечується той факт, що на сайті ГО «Всеукраїнська ліга правників проти корупції» (http://nocorrupt.com/content/vidkritiy-list-do-golovi-partiyi-solidarnist)дійсно був розміщений зазначений відкритий лист до Голови партії «Солідарність» - Блок Петра Порошенка» Віталія Кличка. Ухвалою суду від 23.05.2016 по справі була призначення судова семантико-текстуальна експертиза, відповідно до висновку експертизи № 2700 від 30.05.2017 У наданому на дослідження тексті відкритого листа до голови партії «Солідарність» - «Блок Петра Порошенка» Віталія Кличка від 15.10.2015 міститься інформація негативного характеру про [PERSON] У висловлюванні, позначеному в розділі «За питаннями №№ 1-3 ДОСЛІДЖЕННЯ» за № 5, негативна інформація виражена у формі негативної оцінки діяльності [PERSON] як начальника Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області, і може бути образливою по відношенню до цієї особи. Висловлювання, які мають у собі інформацію негативного характеру про [PERSON], у своїй структурі містять як твердження про факти, так і оціночні судження. Фрагмент висловлювання «оскільки своєю бездіяльністю на посаді начальника ГУ ДМС в Харківській області він сприяв і продовжує сприяти поширенню діяльності приватних фірм-посередників, які перебрали на себе функції державного органу. Чи не є це свідченням повної професійної некомпетентності очільника відомства?» - містить як твердження про факт, так і оціночне судження. Таким чином, тексті відкритого листа до голови партії «Солідарність» - «Блок Петра Порошенка» Віталія Кличка від 15.10.2015 міститься інформація негативного характеру про [PERSON], негативна інформація виражена у формі негативної оцінки діяльності [PERSON]. як начальника Головного управління Державної міграційної служби України в Харківській області, і може бути образливою по відношенню до цієї особи. (а.с. 92-99) Крім того, згідно висновку експерта у наданому на дослідження тексті статті «Закордонні паспорти: Хто править бал?» від 19.05.2015 ( http://nocorrupt.com/investigatigarticle/zakordonni-pasporty-hto-pravyt-bal-43) «Однак особи, які звертаються до послуг фірм - посередників, наприклад, на території Харківської області, пишуть заяву на ім'я начальника ГУДМС України [PERSON] на прискорення - і жодні довідки вже непотрібні!» та «оформлення документів не може відбуватись без корупційних зв'язків із посадовими і службовими особами ДМС України» - містить інформацію негативного характеру про [PERSON](а.с. 92-99) В судовому засіданні судовий експерт [PERSON] повністю підтримала висновки проведеної неї зазначеної судової експертизи, з підстав на які вона посилається в своєму висновку. Управління ДМС регулярно проводить роз'яснювальну роботу серед населення в ЗМІ, мережі Інтернет стосовно повноважень міграційної служби та наполягає не звертатися до фірм-посередників, наприклад, http://glavnoe.ua/news/n246570 або http://dozor.kharkov.Ua/news/authority/l 158919.html). (а.с. 18-21) Діяльність позивача на посаді керівника, навпаки, свідчить про боротьбу з фірмами- посередниками, а саме комерційні організації вимушені були зняти зовнішню рекламу на вул. Римарській в м. Харкові, що підтверджується листом управління ДМС в Харківській області від 07.12.2015 № 06/26519 на адресу Харківського міського голови [PERSON] та відповіддю директора Департаменту контролю міської ради [PERSON] від 18.12.2015 вих.№ 126310/172-15. (а.с. 78-82) У п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» вказано, що вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з'ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Так, відповідно до п. 18 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», згідно з положеннями статті 277 ЦК і статті 10 ЦПК обов'язок довести, що поширена інформація є достовірною, покладається на відповідача, проте позивач має право подати докази недостовірності поширеної інформації. Позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права. Заперечуючи проти позову, представники відповідачів зазначають, що ГО «Всеукраїнська ліга правників проти корупції» не поширювала конкретних фактів та відомостей з діяльності позивача, їх висловлювання є оціночними судженнями, які оцінюють діяльність позивача і що в мережі Інтернет мається багато оголошень і фірм, які пропонують послуги з одержання закордонного паспорта в м. Харкові, тобто ці висловлювання в публікаціях, які є предметом розгляду по цій справі, відповідають дійсності і підтверджують наведеними вище матеріалами та доказами. Однак, суд не може погодитись з даними твердженнями, оскільки відповідачами не надано належних та допустимих доказів, які б це підтверджували. Суд вважає, що на сайті ГО «Всеукраїнська ліга правників проти корупції» була розповсюджена недостовірна та образлива інформація про позивача, що підтверджується висновком експерта та матеріалами справи. Відповідно до статті 277 ЦК України, фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, має право на спростування цієї інформації, а саме: спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію; поширювачем інформації, яку подає посадова чи службова особа при виконанні своїх посадових (службових) обов'язків, вважається юридична особа, у якій вона працює; фізична особа, особисті немайнові права якої порушено у друкованих або інших засобах масової інформації, має на спростування недостовірної інформації у тому ж засобі масової інформації в порядку, встановленому законом; спростування недостовірної інформації здійснюється незалежно від вини особи, яка її поширила; спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. З огляду на приписи статті 9 Конституції України, статті 19 Закону України "Про міжнародні договори України" і статті 4 ГПК України суди у процесі здійснення правосуддя мають за відповідними правилами керуватися нормами зазначених документів, ратифікованих законами України. Водночас статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Сірик проти України», no. 6428/07, від 31 березня 2011 року (30.06.2011), Суд у рамках розгляду кількох справ зазначав, що може існувати необхідність захисту державних службовців від образливих, лайливих та наклепницьких закидів, розрахованих на те, щоб вплинути на виконання ними власних обов'язків та підірвати суспільну довіру до них та посад, які вони обіймають. Ступінь необхідності такого захисту визначається конкретними обставинами справи. Враховуючи наведене, суд вважає, що позовні вимоги позивача в частині визнання недостовірною та такою, що посягає на честь, гідність та ділову репутацію позивача [PERSON]та зобов'язання спростувати таку інформацію, поширеної на сайті ГО «Всеукраїнська ліга правників проти корупції» (http://nocorrupt.com), а саме відкритий лист до Голови партії «Солідарність» - Блок Петра Порошенка» Віталія Кличка, інформація в статті «Закордонні паспорти: Хто править бал?»: «Однак особи, які звертаються до послуг фірм - посередників, наприклад, на території Харківської області, пишуть заяву на ім'я начальника ГУДМС України [PERSON] на прискорення - і жодні довідки вже непотрібні!» та «оформлення документів не може відбуватись без корупційних зв'язків із посадовими і службовими особами ДМС України» знайшли своє підтвердження та підлягають задоволенню. Пунктом 24 вищевказаної Постанови Пленуму Верховного Суду України передбачено, що задовольняючи позов, суд повинен у резолютивній частині рішення зазначити, чи було порушено особисте немайнове право особи, яка саме інформація визнана недостовірною та порочить гідність, честь чи ділову репутацію позивача, а також вказати на спосіб захисту порушеного особистого немайнового права. Якщо суд ухвалює рішення про право на відповідь або про спростування поширеної недостовірної інформація, то у судовому рішенні за необхідності суд може викласти текст спростування інформації або зазначити, що спростування має здійснюватися шляхом повідомлення про ухвалене у справі судове рішення, включаючи публікацію його тексту. За загальним правилом, інформація, що порочить особу, має бути спростована у спосіб, найбільш подібний до способу її поширення (шляхом публікації у пресі, повідомлення по радіо, телебаченню, оголошення на зібранні громадян, зборах трудового колективу, відкликання документа тощо). У судовому рішенні також має бути зазначено строк, у межах якого відповідь чи спростування повинно бути оприлюднено. Згідно з п.25 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 №1 спростування має здійснюватися у такий самий спосіб, у який поширювалася недостовірна інформація. У разі якщо спростування недостовірної інформації неможливо чи недоцільно здійснити у такий же спосіб, у який вона була поширена, то воно повинно проводитись у спосіб, наближений (адекватний) до способу поширення, з урахуванням максимальної ефективності спростування та за умови, що таке спростування охопить максимальну кількість осіб, що сприйняли попередньо поширену інформацію. Таким чином позовні вимоги в частині зобов'язання протягом календарного місяця з моменту набрання законної сили судовим рішенням у даній справі Громадське об'єднання «Всеукраїнська ліга правників проти корупції» спростувати як таку, що не відповідає дійсності, інформацію про позивача, шляхом розміщення на Інтернет-ресурсі на головній сторінці та в розділах «Щоденник», «Корупція» сайту Громадського об'єднання «Всеукраїнська ліга правників проти корупції» http://nocorrupt.com резолютивної частини даного рішення суду також підлягають задоволенню. Щодо вимоги позивача про стягнення з Громадському об'єднанню «Всеукраїнська ліга правників проти корупції » на свою користь моральної шкоди, спричиненої поширенням недостовірної інформації у розмірі 170 грн., суд відзначає таке. Згідно п. 27 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», способами захисту гідності, честі чи ділової репутації від поширення недостовірної інформації можуть бути, крім права на відповідь та спростування недостовірної інформації, також і вимоги про відшкодування збитків та моральної шкоди, заподіяної такими порушеннями як фізичній, так і юридичній особі. Зазначені вимоги розглядаються у відповідності до загальних підстав щодо відповідальності за заподіяння шкоди. Вирішуючи питання про відшкодування моральної шкоди, судам необхідно враховувати роз'яснення, що містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року N 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" (зі змінами, внесеними постановою від 25 травня 2001 року N 5). Крім того, при визначенні розміру моральної шкоди судам слід виходити із засад справедливості, добросовісності та розумності. При цьому, визначений розмір грошового відшкодування має бути співмірний із заподіяною шкодою і не повинен призводити до припинення діяльності засобів масової інформації чи іншого обмеження свободи їх діяльності. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору (абзац другий пункту 5 постанови Пленуму № 4). Відповідно до ст. 23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Суд вважає, що позивачу була завдана моральна шкода внаслідок поширення про нього відомостей, викладення матеріалів у принизливій формі, що виразилось в душевному хвилюванні, занепокоєності, так як у зв'язку з викладеними обставинами в його оточенні сформувався негативний імідж щодо нього як посадової особи, що відбилося на його міжособистісних стосунках, соціальному сприйнятті, діловій репутації та змусило його перебувати у стресовому стані, а тому розмір якої позивач визначає з урахуванням бажаної вартості закордонного паспорту - 170 грн. є співмірний із заподіяною шкодою. Разом з тим, суд не приймає посилання представників відповідачів на те, що відповідно до ч.2 ст. 31 Закону України «Про інформацію» суб'єкти владних повноважень як позивачі у справах про захист честі, гідності та ділової репутації вправі вимагати в судовому порядку лише спростування недостовірної інформації про себе і не мають права вимагати відшкодування моральної ( немайнової) шкоди. Це не позбавляє посадових і службових осіб права на захист честі, гідності та ділової репутації в суді у зв'язку з наступним. На законодавчому рівні визначення терміну «суб'єкт владних повноважень» наведено у підпункт 7 частини першої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно якого, суб'єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень. [PERSON] звернувся до суду з позовом не як посадова чи службова особа органу державної влади, а як фізична особа. Що стосується позовних вимог [PERSON] про визнання інформацію, розміщену 07 жовтня 2015 року на сторінці громадянина України [PERSON] у мережі Facebook від користувача «[PERSON]» такою, що не відповідає дійсності та завдає шкоди честі, гідності та діловій репутації не підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009 року № 1, належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайта, особи, яких позивач повинен установити та зазначити в позовній заяві. Відповідно до п. п. 15, 18, 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. До позовної заяви не додано жодного належного та допустимого доказу того, що сторінка в соціальній мережі, на якій, нібито, розміщено висловлювання щодо позивача, зроблено відповідачем [PERSON] не надано жодного доказу щодо автора цієї інформації. Пунктами 11 та 12 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009 року № 1, відповідачем у випадку поширення інформації, яку подає посадова чи службова особа при виконанні своїх посадових (службових) обов'язків, зокрема при підписанні характеристики тощо, є юридична особа, в якій вона працює. Належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайта, особи яких позивач повинен установити та зазначити в позовній заяві. Якщо недостовірна інформація, що порочить гідність, честь чи ділову репутацію, розміщена в мережі Інтернет на інформаційному ресурсі, зареєстрованому в установленому законом порядку як засіб масової інформації, то при розгляді відповідних позовів судам слід керуватися нормами, що регулюють діяльність засобів масової інформації. Крім того, у судовому засіданні була здійснена спроба перевірити інформацію за вказаним посиланням https://www.facebook.com/groups/304109562934327/?multi_permalinks=1150187088326566&notif_t=group_highlights, однак вказане посилання не працює. Також не підлягають задоволенню позовні вимого до відповідача [PERSON] щодо зобов'язання протягом календарного місяця з моменту набрання законної сили судовим рішенням у даній справі оприлюднити резолютивну частину рішення шляхом її розміщення на сторінці громадянина України [PERSON] у мережі Facebook https://www.facebook.com, щодо стягнення з [PERSON] моральної шкоди та судові витрати, оскільки зазначені вимоги є похідними від тієї вимоги в задоволенні якої судом вже відмовлено. Відповідно до вимог ст. 133, 141 ЦПК України, з відповідача Громадське об'єднання «Всеукраїнська ліга правників проти корупції» накористь позивача підлягають стягненню судові витрати, які складаються з судового збору 2204,84 грн.+1378 грн. (а.с. 1,2) та витрати сплачені за судову експертизу у розмірі 11 904 грн (а.с. 108) всього 15 486,84 грн. пропорційно до задоволених вимог, що становить 15 486,84 : 2 = 7743,42 грн.

Outcome: partial