Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-15 00:00:00

Позивач звернувся до суду із вищевказаним позовом, а саме просить визнати протиправним та скасувати наказ № 163-А від 23.09.2020 року про оголошення [PERSON] за порушення п. 3 Інструкції з охорони праці № 36 апаратника піролізу (ДХЕ) шостого розряду цеху з виробництва хлорвінілу виробництва поліхлорвінілової смоли суспензійної та каустичної соди, затвердженої наказом від 28.08.2020 року № 448 та п. 5.2 Правил внутрішнього трудового розпорядку ТОВ "Карпатнафтохім", дисциплінарного стягнення у виді догани. Позов мотивує тим, що він працює апаратником підрозділу (ДХЕ) шостого розряду цеху з виробництва хлорвінілу виробництва поліхлорвінілової смоли суспензійної та каустичної соди ТОВ "Карпатнафтохім". Наказом №163-А від 23.09.2020року [PERSON] за порушення п.3 Інструкції з охорони праці №36 апаратника піролізу (ДХЕ) шостого розряду цеху з виробництва хлорвінілу виробництва поліхлорвінілової смоли суспензійної та каустичної соди, затвердженої наказом від 28.08.2020року №448 та п.5.2 Правил внутрішнього трудового розпорядку ТОВ "Карпатнафтохім", оголошено дисциплінарне стягнення у вигляді догани та відповідно до «Положення про преміювання працівників ТОВ "Карпатнафтохім" премію вирішено не нараховувати. Вищевказаний наказ про оголошення дисциплінарного стягнення у вигляді догани позивач вважає незаконним, винесеним з грубим порушенням чинного законодавства. Так, відповідно до п.1 Угоди про створення примирної комісії для вирішення колективного трудового спору (конфлікту) з трудовим колективом цеху з виробництва хлорвінілу виробництва ПВХССіКС ТОВ "Карпатнафтохім" від 07.08.2019 року, для вирішення трудового спору (конфлікту) між роботодавцем та трудовим колективом, рішення про виникнення якого прийняте уповноваженим представницьким органом трудового колективу 23.07.2019року, зареєстроване відділенням Національної служби посередництва і примирення в Івано-Франківській області за №236-р від 29.07.2019 року, сторони домовились про створення примирної комісії. Згідно з п.3.2 вказаної Угоди [PERSON] є членом примирної комісії. Позивач зазначає, що в порушення вимог ст.14 Закону України «Про порядок вирішення колективних трудових спорів (конфліктів)», ст. 252 КЗпП України, ст. 41 Закону України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності", його, як члена примирної комісії, було притягнуто до дисциплінарної відповідальності без попередньої згоди виборчого органу, членом якої він являється. А тому, враховуючи беззаперечний факт того, що позивача, як члена примирної комісії, притягнуто до дисциплінарної відповідальності без попередньої згоди виборного органу, членом якої він являється, то наказ № 163-А від 23.09.2020 року є незаконним та підлягає скасуванню. Щодо строку звернення до суду, позивач зазначає, що відповідь комісії по трудових спорах отримано ТОВ "Карпатнафтохім" 11.01.2021 року, а тому 10-тиденний строк оскарження її рішення до суду ним не пропущено. Відповідач подав відзив на позов, згідно якого вважає позовні вимоги безпідставними та необґрунтованими. Так, 05.09.2020 року позивач, перебуваючи на зміні з 07.30 год. по 19.30 год., що підтверджується «Графіком роботи змінного персоналу цеху з виробництва хлорвінілу на 2020 рік», погодженим профкомом та затвердженим заступником генерального директора з управління персоналом та адміністративних питань 27.11.2019 року, з яким ознайомлений позивач 30.11.2019 року, порушив локальні нормативні акти відповідача. Дане порушення було виявлено при проведенні відділом безпеки та режиму відповідача перевірки дотримання працівниками підприємства «Правил внутрішнього трудового розпорядку ТОВ «Карпатнафтохім» та пропускного режиму. А саме відділом безпеки та режиму відповідача було встановлено, що 05.09.2020 оку о 07.37 год. позивач самовільно покинув робоче місце, вийшовши через КПП № 3 за межі території відповідача та о 07.59 год. повернувся на територію відповідача. Своїми діями позивач порушив вимоги «Інструкції з охорони праці №36 апаратника піролізу (ДХЕ) шостого розряду цеху з виробництва хлорвінілу виробництва поліхлорвінілової смоли суспензійної та каустичної соди», затвердженої наказом від 28.08.2020року №448, а саме п.1.6 Розділу 1, п.19 Розділу 3 Інструкції. Як встановлено в ході перевірки, жодного дозволу на відлучення позивача не було надано. Також позивачем порушено п. 5.2 Правил внутрішнього трудового розпорядку ТОВ "Карпатнафтохім", згідно якого працівникам денного і змінного персоналу заборонено вихід за межі Товариства протягом робочого часу. Відповідач зазначає, що з приводу порушення трудової дисципліни відповідач відмовився надати будь-які пояснення, про що складено відповідний акт від 17.09.2020 року. При цьому відмова надати відповідні пояснення не перешкоджає накладенню на працівника відповідного стягнення. Відповідач просить врахувати, що за порушення локальних нормативно-правових актів товариства та нормативно-правових актів України до позивача вже були застосовані заходи впливу і раніше, а саме: розпорядження від 24.05.2019 року №25/1-127а (депремія за травень 2019 року 100%) сон на робочому місці; наказ від 14.08.2020 року №139-Ф (догана, депремія за серпень - 100%) куріння у невстановленому для цього місці. Отже, позивач неодноразово порушував трудову дисципліну, за що неодноразово був притягнений до відповідальності та до нього було застосовано і інші заходи впливу. Стосовно твердження позивача про притягнення його до дисциплінарної відповідальності без попередньої згоди виборного профспілкового органу. Колективний трудовий спір (конфлікт) між найманими працівниками цеху з виробництва хлорвінілу виробництва ПВХСС і КС ТОВ "Карпатнафтохім" та роботодавцем ТОВ "Карпатнафтохім" існував у 2019 році. Позивач згідно Угоди про створення примирної комісії був членом цієї комісії. Проте, 25.09.2019 року відбулося останнє засідання примирної комісії, яке було оформлено Протоколом №4, яким відповідно було прийнято ряд рішень, які були виконані. А згідно із ст. 9 Закону України «Про порядок вирішення колективних трудових спорів (конфліктів)» після прийняття рішення щодо вирішення колективного трудового спору (конфлікту) примирна комісія припиняє свою роботу. А відтак твердження позивача про необхідність отримання згоди виборного профспілкового органу, членом якої він є безпідставне та необґрунтоване. Стосовно обґрунтування позивача щодо строку звернення до суду з позовною заявою про скасування наказу. Позивач дізнався про порушено його право 25.09.2020 року, згідно вимог ст.224 КзпП останнім днем для звернення до комісії по трудовим спорам є 26.12.2020 року. Згадувана в позові заява позивача від 22.12.2020 року була зареєстрована в «Журналі реєстрації заяв в комісію по трудових спорах» 29.12.2020 року, тобто дана заява подана із порушенням зазначеного в чинному законодавстві строку. Позивачу було направлено два листи від 31.12.2020 року та 11.01.2021 року, в яких позивача було повідомлено про те, що його заява від 22.12.2020 року залишається без розгляду, як така, що подана із пропущенням тримісячного строку. При цьому ці листи-відповіді не є рішенням комісії по трудових спорах, а тому не можуть підставою для поновлення строку для оскарження наказу. За таких обставин представник відповідача просить в задоволенні позову відмовити у повному обсязі. Позивач своїм правом для поданні відповіді на відзив не скористався. Представником відповідача також надано суду додаткові письмові пояснення. Зазначає, що згідно з отриманим витягом із протоколу засідання профкому виробництв ТОВ "Карпатнафтохім" Об`єднаної організації профспілки «Карпатнафтохім» та сервісних служб» №50 від 26.03.2021 року профком визнає факт порушення трудової дисципліни позивачем та й сам позивач погоджується з вчиненим ним правопорушенням, але стягнення у вигляді догани вважає надмірним покаранням, тому згоди про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача у вигляді догани не надано. Проте, з висновком, зазначеним у витязі з протоколу, відповідач не може погодитись та вважає його необґрунтованим, а вірніше таким, який взагалі не містить жодного обґрунтування та таким, що не може братися судом до уваги. Тому представник відповідача просить суд у задоволенні позову відмовити у повному обсязі. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що відповідно до наказу ТОВ «Карпатнафтохім» №163-А від 23.09.2020року за порушення п. 3 Інструкції з охорони праці № 36 апаратника піролізу (ДХЕ) шостого розряду цеху з виробництва хлорвінілу виробництва поліхлорвінілової смоли суспензійної та каустичної соди, затвердженої наказом від 28.08.2020року №448 та п.5.2 Правил внутрішнього трудового розпорядку ТОВ "Карпатнафтохім", [PERSON] оголошено дисциплінарне стягнення у вигляді догани та відповідно до «Положення про преміювання працівників ТОВ "Карпатнафтохім" премію вирішено не нараховувати (а.с. 7-8). Згідно зі статтею 139 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Згідно з частиною першою\~статті 147 КЗпП України\~за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення, як догана. Згідно з частиною першою\~статті 147-1 КЗпП України, дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. У\~статті 148 КЗпП України\~визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Отже, ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника, які полягають у порушенні або неналежному виконанні покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. При розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, у чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені\~статтями 147-1 - 149 КЗпП України\~правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо. Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач не оспорює факт скоєння ним дисциплінарного проступку. Ч.1 ст.82 ЦПК України передбачено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню. Отже, суд вважає беззаперечним факт порушення позивачем трудової дисципліни. Позовні вимоги обґрунтовані недотриманням роботодавцем порядку застосування дисциплінарного стягнення, а саме тим, що оголошення позивачу догани відбулося без попередньої згоди профспілкової організації, членом якої він являється. Матеріалами справи встановлено, що згідно Угоди про створення примирної комісії для вирішення колективного трудового спору (конфлікту) з трудовим\~колективом цеху з виробництва хлорвінілу виробництва ПВХССіКС ТОВ «Карпатнафтохім» від 07.08.2019 року (а.с.9-11) [PERSON] було включено\~до складу\~примирної комісії. Доказів припинення існування даної примирної комісії на підставі ч. 5 ст. 9 Закону України «Про порядок вирішення колективних трудових спорів (конфліктів)» - матеріали справи не містять. Відповідно до ч.1 ст.14 Закону України «Про порядок вирішення колективних трудових спорів (конфліктів)» незалежним посередникам, членам примирних комісій та трудових арбітражів на час роботи у примирних органах, утворених відповідно до цього Закону, гарантується збереження місця роботи (посади) і середнього заробітку, а також на них поширюються гарантії, передбачені\~Кодексом законів про працю України\~для виборних профспілкових працівників, членів рад (правлінь) підприємств і рад трудових колективів. У ч. 2 ст. 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» зазначено, що зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного органу, членами якого вони є. Відповідно правового висновку, наведеного у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року у справі за № 336/5828/16 (провадження № 61-30894сво18) - при звільненні члена профспілкової організації без отримання попередньої згоди виборного органу первинної профспілкової організації (стаття 43 КЗпП України), так і при звільненні члена виборного профспілкового органу без отримання попередньої згоди виборного органу, членом якого він є, а також вищого виборного органу цієї профспілки (стаття 252 КЗпП\~України) суд має зупинити провадження по справі та запитати відповідний орган щодо згоди на звільнення. Відсутність такого рішення на час звільнення працівника сама по собі не є безумовною підставою для його поновлення на роботі, оскільки така згода або незгода на звільнення може бути витребувана судом при вирішенні трудового спору. Зважаючи на вказаний правовий висновок та норми ч. 2 ст. 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» з метою повного, об`єктивного та всебічного з`ясування всіх обставин справи, за аналогією Закону, ухвалою Калуського міськрайонного суду від 09.03.2021 року було зупинено провадження у вказаній справі для запиту і отримання від профспілкових органів згоди чи відмови у її наданні щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності апаратника піролізу (ДХЕ) шостого розряду цеху з виробництва хлорвінілу виробництва поліхлорвінілової смоли суспензійної та каустичної соди [PERSON] . Відповідно до витягу із протоколу засідання профкому виробництв ТОВ "Карпатнафтохім" Об`єднаної організації профспілки «Карпатнафтохім» та сервісних служб» №50 від 26.03.2021 року, за результатами розгляду питання щодо надання згоди на притягнення до дисциплінарної відповідальності апаратника піролізу 6 розряду цеху ВХ виробництва поліхлорвінілової смоли суспензійної і каустичної соди [PERSON] , профком визнав факт порушення трудової дисципліни апаратником піролізу 6 розряду цеху ВХ виробництва поліхлорвінілової смоли суспензійної і каустичної соди [PERSON] , але стягнення у вигляді догани вирішив вважати надмірним покаранням, тому профком не може дати згоди на застосування догани, як покарання за даний проступок, незважаючи на систематичні порушення позивачем трудової дисципліни. Згідно із ч. 7 статті 43 КЗпП України\~та ч.6\~статті 39 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» рішення профспілки про ненадання згоди на розірвання трудового договору має бути обґрунтованим. У разі, якщо в рішенні немає обґрунтування відмови у згоді на звільнення, роботодавець має право звільнити працівника без згоди виборного органу профспілки. У постанові Верховного Суду України від 01 липня 2015 року № 6-703цс15 викладена правова позиція, що суд, розглядаючи трудовий спір, повинен з`ясувати, чи містить рішення профспілкового комітету власне правове обґрунтування такої відмови. І лише у разі відсутності у рішенні правового обґрунтування відмови у наданні згоди на звільнення працівника власник або уповноважений ним орган має право звільнити працівника без згоди виборного органу первинної профспілкової організації і таке звільнення є законним у разі дотримання інших передбачених законодавством вимог для звільнення. В аспекті положень частини сьомої статті 43 і частини шостої статті 39 Закону України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності"\~та з урахуванням вище зазначеного висновку слідує, що оскільки необґрунтованість рішення профспілкового комітету породжує відповідне право власника на звільнення працівника, а обґрунтованість такого рішення виключає виникнення такого права, то суд зобов`язаний оцінювати рішення профспілкового органу на предмет наявності чи відсутності ознак обґрунтованості. Враховуючи, що у зазначених нормах зміст поняття обґрунтованості рішення профспілкового органу закон не розкриває, то така обґрунтованість повинна оцінюватись судом виходячи із загальних принципів права і засад цивільного судочинства (стаття 8\~Конституції України,\~стаття 3 ЦК України, статті\~1,\~213 ЦПК України) та лексичного значення (тлумачення) самого слова "обґрунтований", яке означає "бути достатньо, добре аргументованим, підтвердженим науково, переконливими доказами, доведеним фактами". Отже рішення профспілкового органу про відмову в наданні згоди на розірвання трудового договору повинно бути достатньо, добре аргументованим та містити посилання на правове обґрунтування незаконності звільнення працівника або посилання на неврахування власником фактичних обставин, за яких розірвання трудового договору з працівником є порушенням його законних прав. Висновок про обґрунтованість чи необґрунтованість рішення профспілкового комітету про відмову у наданні згоди на звільнення працівника може бути зроблений судом лише після перевірки відповідності такого рішення нормам трудового законодавства, фактичних обставин і підстав звільнення працівника, його ділових і професійних якостей. За аналогією\~закону правило\~ч.6\~ст.39\~Закону України\~"Про\~професійні спілки,\~їх права\~та гарантії\~діяльності"\~слід\~застосовувати й\~до передбачених\~ч.2\~ст.252\~КЗпП України,\~ч.2\~ст.41\~Закону України\~ "Про\~професійні спілки,\~їх права\~та гарантії\~діяльності" випадків отримання згоди профспілкового органу на притягнення працівників членів виборних профспілкових органів чи прирівняних до них до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани. Проаналізувавши витяг із протоколу засідання профкому виробництв ТОВ "Карпатнафтохім" Об`єднаної організації профспілки «Карпатнафтохім» та сервісних служб» №50 від 26.03.2021 року, суд приходить до висновку, що рішення профспілкового органу про відмову в наданні згоди на притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не містить достатньої аргументації та посилання на правове обґрунтування незаконності оголошення догани або посилання на неврахування власником фактичних обставин. Навпаки, на засіданні профкому констатовано факт порушення позивачем трудової дисципліни та визнано, що такі порушення були систематичними. Висновок профкому про те, що стягнення у вигляді догани слід вважати надмірним покаранням, є голослівним, жодним чином не аргументованим. Отже, в протоколі засідання профкому виробництв ТОВ "Карпатнафтохім" Об`єднаної організації профспілки «Карпатнафтохім» та сервісних служб» №50 від 26.03.2021 року немає посилань на конкретні порушення, які допустило ТОВ "Карпатнафтохім", а судовим розглядом не встановлено порушень з боку роботодавця щодо порядку застосування до позивача до дисциплінарного стягнення. Таким чином, рішення профспілкового комітету про відмову в наданні згоди на застосування до позивача догани є необґрунтованим. За таких обставин, оцінюючи в сукупності зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є безпідставними та не підлягають задоволенню. На підставі\~викладеного,\~ст.ст.\~43,\~139,\~147,148\~КЗпП\~України, Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності»,

Outcome: dismissed