Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-28 00:00:00

Позивач звернувся до Вишгородського районного суду Київської області з вищевказаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що 24.04.2020 року гр. [PERSON] вчинив адміністративне правопорушення у сфері охорони природи, використання природних ресурсів, охорони культурної спадщини, що полягає в порушенні правил рибальства, а саме: здійснював лов риби забороненим знаряддям -сіткою порожевою. При цьому вилов риби цінних видів: лин - 1 шт., лящ - 11 шт., карась сріблястий - 1 шт., плітка- 4 шт., чим завдав збитки рибному господарству України на суму 2 346, 00 грн. Своїми діями гр. [PERSON] порушив п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства та ч. 4 ст. 85 КУпАП, а тому позивач просив суд стягнути з відповідача на користь Деснянської селищної об`єднаної територіальної громади Козелецького району Чернігівської області грошові стягнення за майнову шкоду, заподіяну порушенням законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів - в розмірі 2346, 00 грн., та стягнути з відповідача на користь Управління Державного агентства рибного господарства у Чернігівській області судові витрати в розмірі 2 102, 00 грн. Відповідно до ухвали Вишгородського районного суду Київської області від 05.04.2021 вищезазначену справу було передано до Деснянського районного суду м. Києва - для розгляду за підсудністю. 25.05.2021 справа надійшла до Деснянського районного суду м. Києва. На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями розгляд даної справи визначено Головуючому судді Зотько Т.А. Ухвалою Деснянського районного суд м. Києва від 31.05.2021 року відкрито провадження у справі та вирішено питання про доцільність її розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Представник позивача у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином. Відповідач у судовому засіданні зазначив суду, що дійсно здійснив вилов риби забороненими методами, про вчинене шкодує. Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив. У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, дійшов до наступних висновків. Судом встановлено, що 24.04.2020 року о 16 год. 00 хв. на р. Десна, в районі с. Осещина у Вишгородському районі Київської області гр. [PERSON] на р. Десна Євминська затока, поблизу смт. Десна Козелецького району Чернігівської області, здійснював лов риби забороненим знаряддям -сіткою порожевію, чим порушив вимоги п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства та ч. 4 ст. 85 КУпАП. При цьому вилов риби цінних видів: лин - 1 шт., лящ - 11 шт., карась сріблястий - 1 шт., плітка- 4 шт., чим завдав збитки рибному господарству України на суму 2 346, 00 грн. Постановою Козелецького районного суду Чернігівської області від 11.06.2020 [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340 грн. з конфіскацією знарядь лову та незаконно добутих водних біоресурсів. Згідно постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року № 1209 "Про затвердження такс обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів" здійснено розрахунок збитків, завданих відповідачем, згідно якого розмір збитку внаслідок незаконного вилову риби становить 2 346, 00 грн. Таким чином, вина гр. [PERSON] є доведеною і відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчиненні вони цією особою. Відповідно до ст. 10 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" посадові особи органів рибоохорони уповноважені подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Аналогічна норма закріплена і в законі України «Про тваринний світ», де згідно ст.59 визначено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства у встановленому законом порядку мають право пред`являти позови про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами внаслідок порушення законодавства про охорону, використання і відтворення об`єктів тваринного світу. Відповідно до ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» зазначено, що громадяни зобов`язані охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин, сприяти відтворенню відновлюваних об`єктів тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Згідно зі ст. 3 Закону України "Про тваринний світ" об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є: дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі; частини диких тварин (роги, шкіра тощо); продукти життєдіяльності диких тварин (мед, віск тощо). Об`єкти тваринного світу, а також нори, хатки, лігва, мурашники, боброві загати та інше житло і споруди тварин, місця токування, линяння, гніздових колоній птахів, постійних чи тимчасових скупчень тварин, нерестовищ, інші території, що є середовищем їх існування та шляхами міграції, підлягають охороні. Відповідно до ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні і у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Незаконно добуті в природі ресурси та виготовлена з них продукція підлягають безоплатному вилученню, а знаряддя правопорушення - конфіскації. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. За змістом ст. 69 Закону України "Про тваринний світ" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку про задоволення вимог позивача та стягнення з відповідача [PERSON] майнової шкоди, заподіяної внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, в розмірі - 2 346, 00 грн., яку необхідно сплатити на користь Деснянської селищної об`єднаної територіальної громади Козелецького району Чернігівської області. Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в сумі 2 102, 00 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved