Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-22 00:00:00

У травні 2017 року позивач Міністерство аграрної політики та продовольства України звернулося до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Асоціації «Легальних виробників алкоголю» (далі - відповідач 1), UMH group (далі - відповідач 2) про визнання інформації недостовірною. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в листі Асоціації «Легальних виробників алкоголю» зазначено, що «Вследствие необоснованного повышения закупочных цен на спирт сегодня остановилась деятельность ряда крупных ликеро-водочных заводов - заявляет Ассоциация "Легальных производителей алкоголя". Это повлечет за собой рост черного рынка, массовые отравления контрафактным спиртом, потерю людьми рабочих мест и сокращение налоговых отчислений в государственную казну. С 1 января 2017 г. государственное предприятие "Укрспирт" необоснованно повысило закупочные цены на спирт на 20 % для операторов алкогольного рынка. Ассоциация "Легальных производителей алкоголя" назвала это решение коррупционным, поскольку концерн умышленно закупает основное сырье и энергоносители по завышенным ценам. "Укрспирт" прекратил отгружать спирт ликеро-водочным заводам, отказавшимся покупать сырье по нерыночным ценам, вследствие чего остановилась работа ряда крупнейших предприятий алкогольной отрасли. Сегодня сотрудники ЛВЗ вышли на демонстрацию с требованием к Президенту Украины и Премьер-министру разобраться с коррупцией в "Укрспирте" и уволить министра АПК [PERSON], в чьем непосредственном подчинении находится предприятие. [PERSON], директор ЛВЗ: "В результате безграмотной политики министра АПК [PERSON] на управленческие должности в "Укрспирте" были назначены люди без конкурса с сомнительной репутацией. Они безграмотно и неэффективно используют государственные средства, покупая сырье по завышенным ценам, при этом без оснований повышают отпускную цену на спирт. В итоге за это будет расплачиваться потребитель. Уже сейчас минимальная цена водки составляет 70 грн. за 0,5 л и является неподъемной для большей части населения. Неудивительно, что потребители ищут дешевый алкоголь на теневом рынке. Каждый день СМИ сообщают об отравлениях от контрафактного спирта. А после повышения цен на спирт черный рынок вырастет еще больше, принося новые отравления и смерти украинцев. Из-за злоупотребления "Укрспиртом" монополией сегодня остановилась работа крупнейших предприятий. Государство недополучит налоги, работники предприятий потеряют работу, а теневой рынок будет процветать". Позивач зазначає, що 08 лютого 2017 року о 13:50 год. в мережі Інтернет на веб-сторінці Телеканалу новин «24» ([INFO]) розміщено статтю під назвою «[INFO]» в якій зазначається: «Асоціація «Легальних виробників алкоголю» заявила про те, що міністр АПК [PERSON] за допомогою сфабрикованих фактів, підміни понять і замовних сюжетів в ЗМІ здійснює тиск на виробників алкоголю, які заявили про корупцію в міністерстві, що покриває тіньові схеми «Укрспирту». Крім того, 09 лютого 2017 року в ефірі радіостанції «Авторадіо», яка входить до UMH group, ведучою оголошено інформацію: «За заявою Асоціації легальних виробників алкоголю, міністр АПК [PERSON] здійснює тиск за допомогою поширення сфабрикованої інформації та замовних сюжетів у ЗМІ, скеровує їх проти великих виробників алкоголю, які заявили про корупцію, покриванням Міністерством [PERSON] цінових схем «Укрспирту». Нагадаємо, український «Укрспирт» за останній рік підняв ціну на спирт для виробників алкоголю на 40 %. Асоціація заявила, що підвищення ціни ляже на плечі споживачів і призведе до зростання тіньового ринку. Британський інвестор, власник однієї з горілчаних компаній [PERSON] висловив думку, що рішення монополіста «Укрспирту» межує із кримінальною халатністю». Позивач також зазначає, що наведена інформація не відповідає дійсності і паплюжить добре ім'я [PERSON], як Міністра та представника Мінагрополітики, особи, яка представляє всю аграрну галузь загалом, а також порочить ділову репутацію працівників Міністерства в цілому. Міністерство агарної політики та продовольства України, вважає, що оприлюднена інформація відповідачами є неправдивою, оскільки наведені у ній факти не відповідають дійсності. Більш того, поширення зазначеної інформації відповідачами невизначеному колу осіб порочить честь, гідність та ділову репутацію [PERSON] та ділову репутацію Міністерства агарної політики та продовольства України, оскільки відповідачі, оприлюднивши недостовірну інформацію, переконують читачів, слухачів та глядачів в корисливих, меркантильних мотивах діяльності Міністра, як керівника Міністерства іграрної політики та продовольства України, так і працівників Міністерства. Розповсюджена інформація створює враження для невизначеного кола осіб про нібито, відношення позивача, його керівника та працівників до махінацій, метою яких є корисливі, меркантильні мотиви під час загальнодержавної політичної кризи, тобто в той час, коли порушення законів створює особливо тяжкі наслідки для країни. Водночас, зазначена інформація не відповідає дійсності, нічим не підтверджується та не має під собою жодної юридичної чи фактичної основи. Тому, позивач просив суд визнати недостовірною та такою, що ділову репутацію і не майнові права Міністерства аграрної політики та продовольства України, а саме: інформацію, що міститься в листі Асоціації «Легальних виробників алкоголю», підписаного президентом Асоціації [PERSON]. Ухвалою від 19.05.2017 року відкрито провадження у справі. 09.11.2017 року представником відповідача 1 надано заперечення на позовну заяву, відповідно якої, просив відмовити в задоволенні позовних вимог. Ухвалою від 27.11.2017 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків. 04.12.2017 року позивачем подано уточнену позовну заяву, яку ухвалою від 04.12.2017 року повернуто, а позовну заяву Міністерства аграрної політики та продовольства України до Асоціації «Легальних виробників алкоголю», UMH group, Телеканалу новин «24» про визнання інформації недостовірною в частині вимог, що стосуються «особистих немайнових прав Міністра аграрної політики та продовольства України [PERSON]» - залишити без розгляду. 21.02.2018 року представником позивача подано клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження. Ухвалою від 21.02.2018 року призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. 15.03.2018 року представником відповідача 1 подано до суду відзив, в яком позовні вимоги не визнав, зазначив, що інформація, викладена в листі, не містить власне фактичних даних про порушення позивачем чи [PERSON] законодавства чи моральних принципів, а містить лише оціночні судження та критику дій [PERSON] як публічної особи, позивач сам визнає той факт, що інформація, викладена в листі, не має під собою «фактичної основи», тобто не підлягає доведенню чи спростуванню, адже по суті є суб'єктивною оцінкою та судженням. Також жодного згадування про самого позивача чи його працівників, а також про їх участь у так званих «махінаціях» в листі немає. Ухвалою від 23.05.2018 року заяву про збільшення позовних вимог повернуто поивачу. 23.05.2018 року в судовому засіданні відповідача 3 Телеканал новин «24», було виключено з числа відповідачів, оскільки відповідач не є юридичною особою. В судовому засіданні представник позивача позов підтримав з викладених в ньому підстав та просив його задовольнити, зазначивши, що поширення зазначеної інформації відповідачами невизначеному колу осіб порочить честь, гідність та ділову репутацію [PERSON] та ділову репутацію Міністерства агарної політики та продовольства України, оскільки відповідачі, оприлюднивши недостовірну інформацію, переконують читачів, слухачів та глядачів в корисливих, меркантильних мотивах діяльності Міністра, як керівника Міністерства іграрної політики та продовольства України, так і працівників Міністерства. Представник відповідача 1 в судовому засіданні позов не визнав та просив відмовити в його задоволенні, зазначивши, що інформація, викладена в листі, не містить власне фактичних даних про порушення позивачем чи [PERSON] законодавства чи моральних принципів, а містить лише оціночні судження та критику дій [PERSON] як публічної особи. У судове засідання представник відповідача 2 не з'явився, про дату та час судового засідання був повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, представника відповідача 1, повно та всебічно дослідивши матеріали справи, вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступного. У відповідності з ст. 32 Конституції України, кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім'ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. Статтею 34 Конституції України передбачено, що кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір. Відповідно до статті 68 Конституції України, кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Статтею 201 ЦК України передбачено, що честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством. Згідно ст.ст. 297, 299 ЦК України, кожен має право на повагу до його гідності та честі, на недоторканність своєї ділової репутації. Відповідно до положень ст. 5 Закону України «Про інформацію», реалізація права на інформацію громадянами, юридичними особами і державою не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні, духовні, екологічні та інші права, свободи і законні інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб. Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, в листі Асоціації «Легальних виробників алкоголю» зазначено, що «Вследствие необоснованного повышения закупочных цен на спирт сегодня остановилась деятельность ряда крупных ликеро-водочных заводов - заявляет Ассоциация "Легальных производителей алкоголя". Это повлечет за собой рост черного рынка, массовые отравления контрафактным спиртом, потерю людьми рабочих мест и сокращение налоговых отчислений в государственную казну. С 1 января 2017 г. государственное предприятие "Укрспирт" необоснованно повысило закупочные цены на спирт на 20 % для операторов алкогольного рынка. Ассоциация "Легальных производителей алкоголя" назвала это решение коррупционным, поскольку концерн умышленно закупает основное сырье и энергоносители по завышенным ценам. "Укрспирт" прекратил отгружать спирт ликеро-водочным заводам, отказавшимся покупать сырье по нерыночным ценам, вследствие чего остановилась работа ряда крупнейших предприятий алкогольной отрасли. Сегодня сотрудники ЛВЗ вышли на демонстрацию с требованием к Президенту Украины и Премьер-министру разобраться с коррупцией в "Укрспирте" и уволить министра АПК [PERSON], в чьем непосредственном подчинении находится предприятие. [PERSON], директор ЛВЗ: "В результате безграмотной политики министра АПК [PERSON] на управленческие должности в "Укрспирте" были назначены люди без конкурса с сомнительной репутацией. Они безграмотно и неэффективно используют государственные средства, покупая сырье по завышенным ценам, при этом без оснований повышают отпускную цену на спирт. В итоге за это будет расплачиваться потребитель. Уже сейчас минимальная цена водки составляет 70 грн. за 0,5 л и является неподъемной для большей части населения. Неудивительно, что потребители ищут дешевый алкоголь на теневом рынке. Каждый день СМИ сообщают об отравлениях от контрафактного спирта. А после повышения цен на спирт черный рынок вырастет еще больше, принося новые отравления и смерти украинцев. Из-за злоупотребления "Укрспиртом" монополией сегодня остановилась работа крупнейших предприятий. Государство недополучит налоги, работники предприятий потеряют работу, а теневой рынок будет процветать" (а.с. 5). 08 лютого 2017 року о 13:50 год. в мережі Інтернет на веб-сторінці Телеканалу новин «24» ([INFO]) розміщено статтю під назвою «[INFO]» в якій зазначається: «Асоціація «Легальних виробників алкоголю» заявила про те, що міністр АПК [PERSON] за допомогою сфабрикованих фактів, підміни понять і замовних сюжетів в ЗМІ здійснює тиск на виробників алкоголю, які заявили про корупцію в міністерстві, що покриває тіньові схеми «Укрспирту» (а.с. 14). Позивач також зазначає, що 09 лютого 2017 року в ефірі радіостанції «Авторадіо», яка входить до UMH group, ведучою оголошено інформацію: «За заявою Асоціації легальних виробників алкоголю, міністр АПК [PERSON] здійснює тиск за допомогою поширення сфабрикованої інформації та замовних сюжетів у ЗМІ, скеровує їх проти великих виробників алкоголю, які заявили про корупцію, покриванням Міністерством [PERSON] цінових схем «Укрспирту». Нагадаємо, український «Укрспирт» за останній рік підняв ціну на спирт для виробників алкоголю на 40 %. Асоціація заявила, що підвищення ціни ляже на плечі споживачів і призведе до зростання тіньового ринку. Британський інвестор, власник однієї з горілчаних компаній [PERSON] висловив думку, що рішення монополіста «Укрспирту» межує із кримінальною халатністю». Представник позивача 10.02.2017 року звертався до відповідача 1 з листом в якому просив у найкоротший строк опублікувати спростування поширеної інформації, що не відповідає дійсності у спосіб, який зазначену інформацію розповсюджено. Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п. 4 Постанови від 27 лютого 2009 р. за №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов'язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов'язків. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб - підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин. В п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009 р. за № 1 зазначено, що при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв'язку, викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з'ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням (п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 р. за № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи»). Згідно ч. 2 ст. 30 Закону України «Про інформацію», оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Таким чином, відповідно до статті 277 ЦК не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб'єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції (п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 р. за № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи»). Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію (ч. 4 ст. 277 ЦК України). Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена (ч. 7 ст. 277 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. (ст. 81 ЦПК України). Отже, в силу вимог ст.ст. 2, 4, 12, 76-81 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести належними та допустимими доказами ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Враховуючи пояснення та надані по справі докази, суд вважає, що інформація, зазначена в листі Асоціації «Легальних виробників алкоголю» є оціночним судженням, крім того, позивачем не надано доказів її недостовірності, а тому, враховуючи п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 р. за № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» та ч. ч. 1, 2 ст. 30 Закону України «Про інформацію», позовні вимоги задоволенню не підлягають. Крім того, відповідно до п.21. Постанови від 27.02.2009 р. за №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» при поширенні недостовірної інформації стосовно приватного життя публічних осіб вирішення справ про захист їх гідності, честі чи ділової репутації має свої особливості. Суди повинні враховувати положення Декларації про свободу політичних дебатів у засобах масової інформації (далі - Декларація), схваленої 12 лютого 2004 року на 872-му засіданні Комітету Міністрів Ради Європи, а також рекомендації, що містяться у Резолюції 1165 (1998) Парламентської Асамблеї Ради Європи про право на недоторканість приватного життя. Зокрема, у названій Резолюції зазначається, що публічними фігурами є особи, які обіймають державні посади і (або) користуються державними ресурсами, а також усі ті, хто відіграє певну роль у суспільному житті (у галузі політики, економіки, мистецтва, соціальній сфері, спорті чи в будь-якій іншій галузі). У статтях 3, 4, 6 Декларації вказується, що оскільки політичні діячі та посадові особи, які обіймають публічні посади або здійснюють публічну владу на місцевому, регіональному, національному чи міжнародному рівнях, вирішили апелювати до довіри громадськості та погодилися "виставити" себе на публічне політичне обговорювання, то вони підлягають ретельному громадському контролю і потенційно можуть зазнати гострої та сильної громадської критики у засобах масової інформації з приводу того, як вони виконували або виконують свої функції. При цьому зазначені діячі та особи не повинні мати більшого захисту своєї репутації та інших прав порівняно з іншими особами. У зв'язку з цим, межа допустимої критики щодо політичного діяча чи іншої публічної особи є значно ширшою, ніж окремої пересічної особи. Публічні особи неминуче відкриваються для прискіпливого висвітлення їх слів та вчинків і повинні це усвідомлювати. Європейський суд з прав людини неодноразово у справах категорії про захист честі, гідності та ділової репутації звертав увагу на те, що межі допустимої критики ширші, коли вона стосується власне політика, а не приватної особи. На відміну від останньої, перший неминуче і свідомо відкривається для прискіпливого аналізу кожного свого слова та вчинку як з боку преси, так і громадського загалу, і, як наслідок, повинен виявляти більше терпимості. В Рішенні Європейського Суду по справі «Обершлік проти Астрії (№ 1)» від 26 квітня 1995 року зазначено: «57. Суд нагадує, що свобода вираження поглядів гарантована ч. 1 ст. 10, становить одну, з основних підвалин демократичного суспільства і є однією з найістотніших умов для його прогресу та самореалізації кожної особи. Без шкоди для ч. 2 цієї статті, вона стосується не лише «інформації» або «ідеї», які схвально приймаються чи до яких ставляться необразливо або з байдужістю, а й таких, що шокують, ображають чи бентежать; такими є вимоги плюралізму, толерантності та широти поглядів, без яких би не було б «демократичного суспільства».

Outcome: dismissed