Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-28 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , Кам`янець-Подільської міської ради, [PERSON] про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно. В обгрунтування позовних вимог зазначає, що [INFO] померла її двоюрідна сестра [PERSON] . З заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] звернулась також [PERSON] та [PERSON] у яких відсутні підстави для спадкування майна після смерті [PERSON] . Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно, а саме домоволдіння по [ADDRESS] . 25 січня 2018 року звернулась до приватного нотаріуса Кам`янець-Подільського міського нотаріального округу Романової Н.М. для отримання свідоцтва про право на спадщину та отримала відмову тарозяснення, що за відсутності всіх необхідних документів для встановлення того, що померла [INFO] [PERSON] є двоюрідною сестрою необхідно звернутись до суду для встановлення відповідного факту Просить встановити факт, що [PERSON] , яка померла [INFO] в м. Кам`янці-Подільському була її двоюрідною сестрою. Ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 14 серпня 2018 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання. 20.09.2018 р. [PERSON] подала зустрічну позовну заяву до Кам`янець-Подільської міської ради, [PERSON] , [PERSON] про встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сім`єю та визнання права власності на спадкове майно. Ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 24 вересня 2018 року прийнято зустрічну позовну заяву та об`єднано до спільного розгляду з первісним позовом. Ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 14 листопада 2018 року закрито підготовче провадження. Ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 29 липня 2021 року закрито провадження щодо позовних вимог [PERSON] про визнання права власності на спдакове майно Представники позивача у судовому засіданні позов підтримали та просять задовольнити. В судовому засіданні відповідач [PERSON] та її представник заперечили проти задоволення позову [PERSON] , подала зустрічний позовпро встановлення факту проживання зі спадкодавцем однією сімєю та визнання права власності на спадкове майно. В обгрунтування позовних вимог зазначає, що з початку 2012 року проживала однією сімєю разом з померлою [PERSON] , вели спільне господарство, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обовязки. З того часу і до своєї смерті [PERSON] важко хворіла, не могла самостійно піклуватись про себе і потребувала постійної допомоги. [PERSON] постійно здійснювала опіку над [PERSON] , спілкувалась, розраджувала її, коли вона впадала у відчай, надавала поради та консультації, вітала з святами, які святкували разом. Крім цього по мірі можливості та необхідності надавала матеріальну допомогу померлій, прибирала в житловому приміщенні, на подвір`ї, прала білизну та одяг померлої, готувала їжу, здійснювала косметичний ремонт приміщень. Через безпорядний стан у зв`язку з похилим віком та хворобою, [PERSON] неспроможна була самостійно забезпечувати свої потреби, тому в повному обсязі з початку 2012 року і до її смерті, проживаючи однією сімєю, здійснювала повну опіку над нею. [PERSON] ніколи не приїздила до померлої, не телефонувала, ніякої допомоги не надавала, [PERSON] про [PERSON] не згадувала. Саме [PERSON] здійснила поховання [PERSON] . Просить відмовити [PERSON] в задоволенні позову до Кам`янець-Подільської міської ради, [PERSON] , [PERSON] про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами та визнання права власності на спадкове майно, встановити факт, що [PERSON] проживала з початку 2012 року із померлою до [INFO] [PERSON] однією сімєю; визнати за [PERSON] право власності на домоволодіння [ADDRESS] . [PERSON] надала відзив на зустрічну позовну заяву [PERSON] . Заперечує проти вимог [PERSON] , стверджує, що [PERSON] ніколи не проживала з [PERSON] постійно, оскільки в провадженні Кам`янець-Подільського міськрайонного суду перебувала цивільна справа про виселення [PERSON] з квартири [ADDRESS] в якій остання проживала постійно разом з сімєю з 2013 року, яку звільнила за рішенням суду 24.09.2015 р. Таким чином [PERSON] не могла одночасно проживати в квратирі [ADDRESS] та будинку [ADDRESS] . В позовній заяві до Кам`янець-Подільської ЦРЛ, виконавчого комітету Кам`янець-Подільської міської ради, [PERSON] про визнання ордеру недійсним, [PERSON] вказувала, що її постійним місцем проживання є квартира [ADDRESS] , починаючи з серпня 1984 року, просить відмовити [PERSON] в задоволенні позову. В судовому засідання відповідач [PERSON] позов [PERSON] не визнав, заперечив проти його задоволення, проти задоволення позову [PERSON] не заперечив. Відзив на позов не подав. Представник Кам`янець-Подільської міської ради в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив, про час і місце розгляду справи повдіомлений своєчасно належним чином. Суд вважає за можливе розгллянути справу у відстуності відповідача на підставі наявних у справі доказів. Заслухавши сторони, дослідивши матеріали цивільної справи в повному обсязі, суд встановив наступне. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] від 14.08.2017 р. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на житловий будинок з відповідними надвірними будівлями [ADDRESS] , який належав спадкодавцю на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого зав. Першої Кам`нець-Подільської державної нотаріальної контори від 19 січня 1996 року, реєстр.№ 1-184, після смерті чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] . Відповідно інформації відділу реєстрації місця проживання юридичного управління Камянець-Подільської міської ради № 1622/04-17 від 16.08.2012 року станом на час смерті [PERSON] в будинку [ADDRESS] ніхто не зареєстрований. Згідно записів в домовій книзі за адресою [ADDRESS] були зареєстровані [PERSON] з березня 1964 року, [PERSON] з 13.08.1999 р. На час відкриття спадщини [PERSON] в спадковому будинку проживала одна. 16.08.2017 р., з заявою про прийняття спдащини після смерті [PERSON] звернулись [PERSON] , [PERSON] 17.08.2017 р. з заявою звернулась, [PERSON] . Відповідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру 50940828 від 15.02.2018 р. після смерті [PERSON] заведена спадкова справа № 1-34. Свідоцтво про право на спадщину нотаріусом не видавалось. За приписами ст. 1216, ст. 1220 ч.ч. 1, 2, ст. 1222, ст. 1223 ч.ч. 2, 3, ст.ст. 1258, 1262 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) відфізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців); часом відкриття спадщини є день смерті спадкодавця; у разі відсутності заповіту спадкування здійснюється за законом, при цьому, рідна сестра спадкодавця належить до другої черги спадкоємців за законом. Здійснюючи своє право на спадкування, спадкоємець за законом:має право прийняти спадщину або не прийняти її (ст. 1268 ч. 1 ЦК України); спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї (ст. 1268 ч. 3 ЦК України); незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ст. 1268 ч. 5 ЦК України); спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ст. 1269 ч. 1 ЦК України); для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1270 ч. 1 ЦК України); якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ст. 1272 ч. 1 ЦК України). Приватний нотаріус Романова Н.М. відмовила [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спдащину та надала роз`яснення, що за відсутності всіх необхідних документів, що підтверджують родинні відносини між нею та [PERSON] , для встановлення факту, що [PERSON] є двоюрідною сестрою [PERSON] , їй необхідно звернутись до суду, що підтверджується листом № 20/02-14 від 25.01.2018 р. Відповідно до ст. 67 Закону України "Про нотаріат" свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством. Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні. Згідно ч. 1 ст. 2 та ч. 1 ст. 9 Закону України "Про державну реєстрацію актів цивільного стану" актами цивільного стану є події та дії, які нерозривно пов`язані з фізичною особою і започатковують, змінюють, доповнюють або припиняють її можливість бути суб`єктом цивільних прав та обов`язків. Державна реєстрація актів цивільного стану проводиться з метою забезпечення реалізації прав фізичної особи та офіційного визнання і підтвердження державою фактів народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті. Таким чином, факт родинних відносин, з огляду на приписи ст.ст. 76-82 ЦПК України та ч. 1 ст. 2 та ч. 1 ст. 9 Закону України "Про державну реєстрацію актів цивільного стану", може бути доведений лише певними засобами доказування, а саме актами цивільного стану. Відповідно свідоцтва про народження [NUMBER] від 26.07.1974 р. [PERSON] народилась [INFO] , її батьками зазначені [PERSON] та [PERSON] . Згідно запису акта про народження № 24 від 16.03.1938 року [PERSON] народилась [INFO] , її батьками записані [PERSON] та [PERSON] . Згідно записів метричної книги за 1915 рік зареєстрвоаний запис про народження [INFO] [PERSON] , батьками якого записані [PERSON] та [PERSON] . Відповідно свідоцтва [NUMBER] від 16.11.1955 року вчинений актовий запис про народження [PERSON] , який народився [INFO] , його батьками записані [PERSON] та [PERSON] . Згідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища 00018639038 від 06.09.2017 р., 15 лютого 1958 року складений актовий запис про шлюб між [PERSON] та [PERSON] . Відповідно свідоцтва про смерть [NUMBER] від 01.06.1980 року [PERSON] помер [INFO] . [PERSON] помер в роки Другої Світової війни, актовий запис про смерть відсутній. Таким чином родинні відносини між [PERSON] та [PERSON] підтверджується ідентичністю дошлюбного прізвища [PERSON] - « [PERSON] », ідентичністю прізвища батьків [PERSON] - « [PERSON] » та [PERSON] - « [PERSON] », ідентиністю прізвища та імені діда « [PERSON] » та баби « [PERSON] ». В судовому засіданні свідки [PERSON] , [PERSON] підтвердили, що [PERSON] та [PERSON] є двоюрідні сестри, їх батьки були рідними братами. З урахуванням наведеного суд приходить до висновку про доведеність позову [PERSON] . За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (стаття 1258 ЦК України). У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. У п`яту чергу право на спадкування мають родичі четвертого-шостого ступеня споріднення, якщо відсутні спадкоємці перших чотирьох черг (родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення). До родичів четвертого ступеня споріднення належать діти рідних племінників та племінниць спадкодавця (двоюрідні онуки та онучки) і рідні брати та сестри його діда та баби (двоюрідні дід та баба). До родичів п`ятого ступеня споріднення належать діти його двоюрідних онуків і онучок (двоюрідні правнуки та правнучки), діти його двоюрідних братів та сестер (двоюрідні племінниці та племінники), діти його двоюрідних дідів та бабок (двоюрідні дядьки та тітки). Родичі шостого ступеня споріднення - це діти його двоюрідних правнуків та правнучок (двоюрідні праправнуки та праправнучки), діти його двоюрідних племінників та племінниць (троюрідні онуки та онучки), діти його двоюрідних дядьків та тіток (троюрідні брати та сестри). Згідно зі статтею 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Прабаба, прадід спадкують ту частку спадщини, яка б належала за законом їхнім дітям (бабі, дідові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Якщо спадкування за правом представлення здійснюється кількома особами, частка їхнього померлого родича ділиться між ними порівну. При спадкуванні по прямій низхідній лінії право представлення діє без обмеження ступеня споріднення. Аналіз статті 1266 ЦК України свідчить про те, що спадкування за правом представлення - це такий порядок набуття права на спадкування за законом, при якому спадкоємці п`ятої черги включаються до складу першої, другої чи третьої черги замість спадкоємця внаслідок того, що він помер до відкриття спадщини. По своїй суті спадкування за правом представлення - це специфічний порядок набуття права на спадкування за законом, і він не є окремою підставою або видом спадкування. У такому разі суб`єктами спадкування за правом представлення будуть певні спадкоємців за законом. Спадкування за правом представлення надає можливість спадкоємцям п`ятої черги за законом переміститися у вищу чергу (першу, другу або третю чергу). Зазначене тлумачення викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2018 року у справі № 643/1216/15-ц, провадження № 61-6924св18. Таким чином доведення родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] надає можливість [PERSON] переміститись у третю чергу спадкування за законом. За наявності спадкоємця третьої черги за правом представлення [PERSON] не набуває права на спадкування майна [PERSON] . Щодо зустрічного позову [PERSON] про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не менше п`яти років до часу відкриття спадщини, суд зазначає наступне. Відповідно до статті 1264 Цивільного кодексу України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини. Для набуття права на спадкування за законом на підставі статті 1264 ЦК України необхідне встановлення двох юридичних фактів: а) проживання однією сім`єю із спадкодавцем; б) на час відкриття спадщини має сплинути щонайменше п`ять років, протягом яких спадкодавець та особа (особи) проживали однією сім`єю. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї, крім власне факту спільного проживання, є ведення з спадкодавцем спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Для встановлення факту проживання однією сім`єю необхідні докази: ведення спільного господарства, наявності у сторін спільного бюджету, проведення спільних витрат, наявність взаємних прав та обов`язків. Згідно довідки Довжоцької сільської ради № 02-26-395 від 26.07.2018 р. [PERSON] зареєстрована по [ADDRESS] . Згідно акту №06-01/01 від 15.04.2015 р., складеному працівниками КП «Житловик», на день перевірки в будинку [ADDRESS] не зареєстрована, але проживала до дня смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] та вела з ним спільне господарство [PERSON] , [INFO] . Згідно акту №06-01/120 від 12.07.2018 р., акту №06-01/169 від 10.09.2018 р., складеному працівниками КП «Житловик», в будинку [ADDRESS] не зареєстрована, але проживала [PERSON] , [INFO] разом з [PERSON] , вели спільне господарство. Факт проживання та ведення спільного господарства з померлим [PERSON] підтверджують сусіди [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Рішенням Апеляційного суду Хмельницької області від 24 липня 2018 року встановлено, що з вересня 2013 року [PERSON] зі своїми дітьми [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] та своєю матір`ю [PERSON] постійно проживали в квартирі [ADDRESS] . В судовому засіданні свідки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] суду показали, що проживають по сусідству з [PERSON] , [PERSON] перебувала в шлюбі з [PERSON] , [PERSON] проживала разом з батьком та [PERSON] в будинку [PERSON] , разом харчувались, [PERSON] приймала участь у витратах в спільному господарстві. Після смерті батька [PERSON] проживала з [PERSON] , допомагала їй по господарству. Таким чином докази, які подані відповідачем на обгрунтування позовних вимог не підтверджують п`ять років, протягом яких спадкодавець та [PERSON] проживали однією сім`єю. Визнання права власності на спадковемайно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. За відсутністю відмови приватного нотаріуса Романової Н.М., [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно [PERSON] , відсутні підстави для задоволення позову [PERSON] . Відповідно до частин першої, п`ятої, шостої, сьомої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З урахуванням навденого [PERSON] в задоволенні позову слід відмовити. На підставі ст.ст. 1216-1218, 1220, 1270, 1261-1265, 1266 ЦК України,

Outcome: approved