Jurisdiction: civil
Date: 2015-02-08 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до відповідача [PERSON] та до Територіальної громади м.Полтави про визнання права власності на спадкове майно, поділ спадкового майна в натурі. В позовній заяві та заяві про уточнення позовних вимог посилалась на те, що її батько - [PERSON] помер [INFO] року, після його смерті відкрилася спадщина. Єдиним спадкоємцем за законом, який прийняв спадщину, є позивач - [PERSON] У зв'язку з відсутністю реєстрації за спадкодавцем права власності на нерухоме майно нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину. Тому позивач просила суд визнати за нею право власності на завершену 100% будівництвом (із оздобленням) 1/2 частину жилого будинку у [ADDRESS], на яку її батько [PERSON] мав право на спадщину по закону, яку він особисто власним коштом побудував, і де він фактично проживав зі своєю сім'єю, зокрема на квартиру №1 (із оздобленням). Також просила суд визнати за нею право власності на ? частину надвірних споруд: літньої кухні "Б", сараю "а-3", вбиральні "Г", навісу "Д", воріт огорожі №1, №2, огорожі №3, трубопроводу №4. Крім того, просила поділити спадкове майно, виділивши їй в натурі та визнавши її право власності на 1/2 частину житлового будинку та надвірних споруд, що розташовані по [ADDRESS]. Ухвалою суду від 18 листопада 2014 року позовні вимоги [PERSON] до Територіальної громади м.Полтави за заявою позивача залишені судом без розгляду (а.с.128). В судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник [PERSON] позов підтримали в повному обсязі та просили його задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився, уповноваживши [PERSON] представляти його інтереси в суді (а.с.158-159). Представник відповідача [PERSON] проти позову заперечив. Зазначив, що відповідач не заперечує права позивача на спадкування після смерті її батька, як не заперечує і той факт, що та частина нерухомого майна, яка перебуває в її користуванні та перебувала в користуванні спадкодавця, вже завершена будівництвом. Але вважає, що позовні вимоги в тому вигляді, в якому вони сформульовані позивачем, задоволені бути не можуть, оскільки на даний час не існує такого об'єкту нерухомого майна як житловий будинок по [ADDRESS] чи квартира №1 у ньому, є лише незавершений будівництвом житловий будинок. Тому в задоволенні позову до [PERSON] просив відмовити. Треті особи [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з'явились, звернувшись до суду з заявами про розгляд справи за їх відсутності. Треті особи Полтавське міське управління юстиції (в особі реєстраційної служби) та Київська районна у м.Полтаві рада, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання своїх представників не направили. Враховуючи наявність у справі достатніх матеріалів про права та правовідносини сторін, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності осіб, що в судове засідання не з'явились. Суд, заслухавши пояснення осіб, що беруть участь у справі, дослідивши докази у справі, приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 06 вересня 2000 року, спадкоємцем 1/2 частини майна [PERSON] є її син [PERSON]. Спадкове майно, на яке видано це свідоцтво, складається з незакінченого будівництвом жилого будинку - процент готовності 81%, що знаходиться в [ADDRESS] (а.с.10). Але у встановленому законом порядку право власності [PERSON] зареєстровано не було. [INFO] року [PERSON] помер (а.с.11). Після його смерті відкрилася спадщина. Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. На момент відкриття спадщини [PERSON] мав право власності на 1/2 частину незавершеного будівництвом жилого будинку з частиною надвірних побудов за адресою: [ADDRESS]. Відповідно, до складу спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] увійшло право власності на 1/2 частину незавершеного будівництвом жилого будинку з частиною надвірних побудов за адресою: [ADDRESS]. Посилання позивача на те, що успадкована нею частка майна, що належала батькові, вже завершена будівництвом, фактично складає квартиру №1, і тому вона успадкувала саме цю частку міна в складі визначених будівель і приміщень, суд не бере до уваги з наступних підстав. Як встановлено судом, спадкодавцю [PERSON] належала 1/2 частина незавершеного будівництвом житлового будинку з господарськими спорудами, розташованого по [ADDRESS]. Таким чином незалежно від того якими реально приміщеннями спільного будинку вони користувались, співвласникам зазначений незавершений будівництвом будинок належить відповідно до часток. В праві спільної часткової власності кожен із співвласників має не право власності на частку майна, а частку у праві власності на весь будинок. Тому той факт, що [PERSON] реально користувався приміщеннями будинку, які на плані позначені як квартира №1, не змінює його право власності та його частку у праві власності. Право власності на квартиру №1 за адресою: [ADDRESS] за [PERSON] зареєстровано не було, правовстановлюючі документи на квартиру №1 спадкодавцем також не отримувались, відповідно, такий об'єкт як квартира [ADDRESS] не входить до складу спадщини. Слушними є заперечення представника відповідача про те, що до тих пір, поки не завершена будівництвом та частина будинку, що перебуває у користуванні відповідача, незавершеним будівництвом є весь будинок, і відсутні підстави для визнання цього будинку або його окремої частини завершеним будівництвом, як і підстави для визнання права власності на частину житлового будинку - до спадкового майна увійшов незавершений будівництвом житловий будинок. Відповідно, до складу спадщини після смерті [PERSON] увійшло право його власності на 1/2 частину незавершеного будівництвом житлового будинку. Єдиним спадкоємцем майна [PERSON] за законом, який прийняв спадщину, є його дочка [PERSON] Інші спадкоємці за законом [PERSON] та [PERSON] подали заяви про відмову від прийняття спадщини (а.с.34). Але у видачі свідоцтва про право на спадщину на частину незавершеного будівництвом жилого будинку з господарськими спорудами постановою приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу [PERSON] від 04 липня 2014 року позивачу відмовлено у зв'язку з відсутністю реєстрації права власності за спадкодавцем на нерухоме майно (а.с.6-7). Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. [PERSON] у встановлений законом строк звернулась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] (а.с.34). Статтею 392 ЦК України передбачено право пред'явлення позову про визнання права власності на майно, у разі, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою. Позивач хоча і прийняла спадщину після батька, але позбавлена можливості іншим чином одержати свідоцтво про право на спадщину, що зумовило її звернення до суду. Тому за [PERSON] необхідно визнати право власності на спадкове майно - 1/2 частину незавершеного житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель та споруд, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], який в цілому складається з наступних будівель та споруд: А-1 - житловий будинок, "Б" - літня кухня, "а-3" - сарай, "Г" - вбиральня, "Д" - навіс, ворота огорожі №1, №2, огорожа №3, трубопровід №4. Вирішуючи позовні вимоги про поділ спадкового майна, суд виходить з наступного. Статтею 367 ЦК України передбачено право співвласників поділити в натурі між ними майно, що перебуває в спільній частковій власності. Відповідно до ч.2 ст.367 ЦК України у разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Підтримуючи позов, позивач та її представник посилаються на дані висновку №163 експертного будівельно-технічного дослідження незавершеного будівництва частини житлового будинку (кв.№1), який розташований по [ADDRESS] від 16 грудня 2014 року, згідно якого квартира №1 в житловому будинку по [ADDRESS] відокремлена від квартири №2 та забезпечена інженерними мережами водопостачання, каналізації, газопостачання, опалення та електропостачання. Квартиру №1 можливо експлуатувати та користуватися окремо від приміщень квартири №2 (а.с.176-178). Підстави, з яких квартира №1 не є об'єктом спадкування, судом наведені вище. В той же час жодним доказом у справі не підтверджується яку частку приміщення, що позначені на плані незавершеного будівництвом житлового будинку як квартира №1, складають від усього об'єкту, чи відповідають вони 1/2 частині, право на спадкування якої має позивач. Відсутні у справі і докази, з яких би вбачалось чи можливо з технічної точки зору виділити в самостійну одиницю (окреме домоволодіння) по [ADDRESS] успадковану [PERSON] частину незавершеного будівництвом жилого будинку з відповідною частиною господарських споруд, в тому числі у складі в складі приміщень, позначених на плані будинку як квартира №1. Питання чи відповідає такий поділ, про який просить позивач, вимогам чинних в Україні державних будівельних норм, та чи відповідає вимогам ДБН, протипожежних, санітарних норм інша частина будинку, яка має залишитись в володінні та користуванні іншого співвласника, не було предметом дослідження експерта, відповідно у наведеному висновку така інформація відсутня. Порядок виділення частини та поділу об'єкту нерухомого майна встановлений Інструкцією щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об'єктів нерухомого майна, затвердженою наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18.06.2007 №55, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 6 липня 2007 року за №774/14041 (надалі в тексті рішення - Інструкція). Згідно пунктів 2.5. та 2.6 Інструкції при підготовці документів про поділ нерухомого майна суб'єкти господарювання проводять такі дії: уточнюється кількість основних будинків і допоміжних будівель, що входять до складу об'єкта нерухомого майна, виявляються і вносяться до матеріалів технічної інвентаризації поточні зміни в будинках, будівлях, спорудах; за відсутності нотаріально посвідченого договору чи рішення суду щодо порядку користування будинками, будівлями та спорудами беруться до уваги заяви всіх співвласників, підписи яких засвідчені нотаріально. Після цього готується Висновок щодо технічної можливості поділу об'єкта нерухомого майна (додаток 1 до Інструкції), який містить такі дані: а) кому належить об'єкт нерухомого майна; б) на підставі яких правовстановлювальних документів; в) повну технічну характеристику об'єкта нерухомого майна; г) фактичне користування будинками (приміщеннями), будівлями та спорудами між співвласниками; ґ) який документ підтверджує право власності (користування) земельною ділянкою; д) склад новоутворених об'єктів нерухомого майна і їх адреси; е) пропозиції щодо можливих розмірів земельних ділянок, що закріплюються за новими (виділеними) об'єктами з урахуванням обмежень (обтяжень) на використання земельних ділянок відповідно до затвердженої містобудівної документації та земельного законодавства (варіанти поділу додаються). Відповідний висновок, підготовлений згідно вимог даної Інструкції, позивачем також до справи не додано. Ще однією перешкодою для реального розподілу спадкового майна є відсутність рішень уповноважених органів про передачу сторонам у власність або користування земельної ділянки, на якій розташований спірний будинок. Як вбачається з рішення виконавчого комітету Київської районної у м.Полтаві ради, датованого лютим 1980 року (точна дата винесення рішення не встановлена) [PERSON] було виділено земельну ділянку площею 600 мІ по [ADDRESS] в безстрокове користування (а.с.9). Згідно даних технічного паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок (незавершене будівництво) [ADDRESS] станом на 10 червня 2014 року загальна (фактична) площа земельної ділянки за даною адресою становить 1760 мІ, з яких 1160 мІ є самозахваченою площею (а.с.15-21). Відсутність розподілу земельної ділянки або визначення порядку користування земельною ділянкою, на якій розташоване спірне домоволодіння також є перешкодою для його поділу. В своєму позові позивач вимог щодо визначення порядку користування земельною ділянкою не заявляє. Відповідно до ч.1 ст. 11 ЦПК України суд при розгляді справи позбавлений можливості вийти за межі позовних вимог. На підставі викладеного в задоволенні позовних вимог про розподіл спадкового майна необхідно відмовити. Відповідно до ст.88 ЦПК України у зв'язку з задоволенням позову [PERSON] на 50%, понесені нею судові витрати підлягають до відшкодування пропорційно до задоволених вимог - в сумі 868,50 грн.

Outcome: partial