Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-17 00:00:00

28.01.2019 року позивач звернулась до суду з позовом до Комунального Концерну «Центр комунального сервісу» в якому просила суд: зобов`язати відповідача скасувати безпідставне нарахування боргу по спожитій гарячій воді в розмірі 446,94 грн.; стягнути з відповідача на користь позивача 18778,50 грн. в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди; встановити строк для виконання рішення суду та зобов`язати відповідача подати до суду звіт про виконання судового рішення протягом 7 днів після закінчення строку для виконання рішення суду. Вимоги позовної заяви мотивовано тим, що позивач є власником квартири [ADDRESS] , позивач завжди в повному обсязі та своєчасно здійснює оплату комунальних платежів, в тому числі і платежі по постачанню гарячої води. Позивач зазначає, що отримавши рахунок - повідомлення для оплати за надані комунальні послуги по постачанню гарячої води в травні 2018 року, виявила, що за нею опубліковується заборгованість за центральне постачання гарячої води в розмірі 446,94 грн., як борг перед КП «Київтеплоенерго» та переплата за постачання гарячої води в розмірі 558,09 грн. на адресу ПАТ «Київенерго». Позивач вважала, що виникла технічна помилка, та враховуючи наявність договору між КП «Центр комунального сервісу» та ПАТ «Київенерго» щодо супроводу нарахувань та опрацювання звернень споживачів, позивач надіялась, що відповідач здійснить залік цих сум, однак в рахунках повідомленнях на оплату до 01.11.2018 року включно фігурували вищезазначені суми. Отримавши рахунок - повідомлення за жовтень (станом на 01.11.2018 року) позивач виявила, що в ньому вказана сума за централізоване постачання гарячої води у розмірі 446,94 грн., а переплата в розмірі 558,09 грн. вже відсутня. Зважаючи на це, позивач листом від 23 листопада 2018 року звернулась до КП «Центр комунального сервісу» з вимогою надати пояснення з приводу наведеної ситуації, яка залишилась без належного реагування. Крім того, позивач вважає, що такими неправомірними діями відповідачем завдано матеріальну шкоду, яку позивач оцінює у розмірі 18778,50 грн., яка розрахована позивачем виходячи із глибини, характеру та тривалості правопорушення, душевних страждань та нервових переживань. На підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 01 лютого 2019 року, провадження у справі відкрито за правилами спрощеного провадження. 20 лютого 2019 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва у задоволенні клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі - відмовлено. За змістом ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Згідно ст. 279 ЦПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку. Правовідносини із споживання житлово - комунальних послуг регулюються Законом України «Про житлово - комунальні послуги», відповідно до ст. 4 якого законодавство України у сфері житлово-комунальних послуг базується на Конституції України і складається з нормативно-правових актів у галузі цивільного, житлового законодавства, цього Закону та інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини у сфері житлово-комунальних послуг. Частиною 1 ст.1 Закону України «Про житлово - комунальні послуги» (який діяв на момент виникнення спірних правовідносин), встановлено, що житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил. Виконавець - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору, а виробник - суб`єкт господарювання, який виробляє або створює житлово-комунальні послуги; споживач - фізична чи юридична особа, яка отримує або має намір отримати житлово-комунальну послугу. Рішенням Київської міської ради від 14 травня 2015 року за №467/1331 «Про створення комунального Концерну «центр комунального сервісу», створено комунальний Концерн «Центр комунального сервісу», яким віднесено комунальний Концерн "Центр комунального сервісу" до сфери управління виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та затверджено Статут комунального Концерну "Центр комунального сервісу", що додається. Відповідно до п. 1.2 Статуту, Концерн є комунальним господарським об`єднанням комунальних підприємств, які здійснювали діяльність щодо обслуговування житлового і нежитлового фонду та щодо забезпечення надання комунальних послуг власникам/наймачам/орендарям житлового та нежитлового фонду м. Києва. Відповідно до п. 2.1 Статуту, Концерн створено з метою: ефективного використання комунального майна територіальної громади міста Києва, врегулювання майнових питань діяльності учасників Концерну та отримання прибутку; Координація та удосконалення роботи учасників Концерну; Створення оптимальних умов для контролю за вжиттям заходів, спрямованих на зменшення розмірів дебіторської та кредиторської заборгованостей учасників Концерну. Згідно п. 2.2. Статуту, основними напрямками діяльності Концерну є: забезпечення ведення централізованого обліку дебіторської та кредиторської заборгованості учасників Концерну з метою забезпечення погашення дебіторської заборгованості та розрахунків по зобов`язаннях, які виникли перед кредиторами; Відкриття сервісних центрів обслуговування з надання житлово-комунальних послуг; Здійснення нарахувань та виготовлення рахунків на сплату житлово-комунальних послуг для споживачів (власників, наймачів) житлових та нежитлових приміщень; Забезпечення збору платежів від споживачів житлово-комунальних послуг на користь їх виконавців (виробників) відповідно до укладених договорів; Забезпечення проведення претензійно-позовної роботи учасниками Концерну за єдиною правовою позицією; Надання платних послуг у галузі житлово-комунального господарства фізичним та юридичним особам; Здійснення комплексних заходів по підвищенню платіжної дисципліни населення; Прийом споживачів, проведення систематичної інформаційно-роз`яснювальної роботи щодо порядку надання житлово-комунальних послуг; Участь в організації та проведенні конференцій та інших науково-практичних заходів за участю фахівців учасників Концерну; Підготовка, публікація та розповсюдження навчальної, методичної та довідкової літератури; Забезпечення супроводження фонду для фінансування заходів по впровадженню енергозбереження та реінновації окремих житлових будинків; Створення та забезпечення роботи єдиної бази кадрових документів працівників учасників Концерну; Забезпечення здійснення компенсаційних виплат спеціальних пільгових пенсій для окремої категорії працівників учасників Концерну; Проведення енергоаудиту будівель з метою підвищення енергоефективності будівель міста Києва; На договірних засадах надання послуг по монтажу, демонтажу, опломбуванню, розпломбуванню квартирних засобів обліку, на умовах підряду. Відповідно до п. 3.6 Статуту, взаємовідносини Концерну з його учасниками будуються на договірній основі між ними і делегованих Концерну управлінських функцій, в яких обумовлюються відсоткові внески учасників на утримання Концерну і обов`язки Концерну перед учасниками по виконанню своїх зобов`язань перед ними і тих функцій, виконання яких учасники делегують Концерну. Згідно п. 3.5 Статуту, Концерн не відповідає по зобов`язаннях органів влади та учасників Концерну, як і останні не відповідають по зобов`язаннях Концерну. Відповідно п. 3.2 Статуту, у своїй діяльності Концерн керується Конституцією України, законами України, постановами Верховної Ради України, указами і розпорядженнями Президента України, актами Кабінету Міністрів України, рішеннями Київської міської ради, розпорядженнями Київського міського голови, виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), наказами Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, Департаменту житлово-комунальної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та цим Статутом. Відповідно до Розпорядження Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08.12.2016 року за № 1244 «Про єдину міську службу для комплексного обслуговування споживачів житлово-комунальних послуг за принципом "єдиного вікна" на базі КОМУНАЛЬНОГО КОНЦЕРНУ "ЦЕНТР КОМУНАЛЬНОГО СЕРВІСУ", з метою забезпечення населення міста Києва житлово-комунальними послугами необхідного рівня та якості, КОМУНАЛЬНОМУ КОНЦЕРНУ "ЦЕНТР КОМУНАЛЬНОГО СЕРВІСУ": Забезпечити організацію роботи єдиної міської служби для комплексного обслуговування споживачів житлово-комунальних послуг за принципом "єдиного вікна" у сервісних центрах обслуговування з надання житлово-комунальних послуг на договірній основі з виконавцями житлово-комунальних послуг в установленому порядку; здійснювати прийом споживачів житлово-комунальних послуг з питань нарахування та обліку житлово-комунальних послуг, які надаються виконавцями житлово-комунальних послуг на підставі договорів, укладених з виконавцями житлово-комунальних послуг, відповідно до підпункту 2.1 цього пункту; Проводити інформаційно-роз`яснювальну роботу зі споживачами з питань житлово-комунальних послуг, які надаються виконавцями житлово-комунальних послуг на підставі договорів, укладених з виконавцями житлово-комунальних послуг, відповідно до підпункту 2.1 цього пункту; Забезпечити в установленому порядку взаємодію із суб`єктами господарювання, які приймають, розщеплюють, обліковують платежі за житлово-комунальні послуги та володіють/користуються відповідним програмним забезпеченням, для здійснення інформаційного обміну щодо актуалізації інформації загальноміської системи нарахування і обліку сплати населенням за житлово-комунальні послуги. За таких обставин, Комунальний концерн «Центр комунального сервісу» здійснює обслуговування будинку [ADDRESS] у сфері надання комунальних послуг з центрального постачання гарячої води. Позивач [PERSON] є власником кв. [ADDRESS] , на підставі договору купівлі - продажу квартири (а. с. 8). Відповідно до ч. 2, 4 ст. 19 Закону, учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Виконавцем послуг з централізованого опалення та послуг з централізованого постачання гарячої води для об`єктів усіх форм власності є суб`єкт господарювання з постачання теплової енергії (теплопостачальна організація). Статтею 3 Закону визначено предмет регулювання цього Закону і суб`єкти у сфері житлово-комунальних послуг. Відповідно до вказаної норми Закону, предметом регулювання його норм є правовідносини, що виникають між виробниками, виконавцями, споживачами у процесі створення, надання та споживання житлово-комунальних послуг , а суб`єктами цього Закону є органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, власники, виробники, виконавці та споживачі житлово-комунальних послуг. Згідно зі статтею 13 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: 1) комунальні послуги (централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо- та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо); 2) послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо); 3) послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо); 4) послуги з ремонту приміщень, будинків, споруд (заміна та підсилення елементів конструкцій та мереж, їх реконструкція, відновлення несучої спроможності несучих елементів конструкцій тощо). Пунктом 1 частини першої статті 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" передбачене право споживача одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг, при цьому такому праву прямо відповідає визначений пунктом 5 частини третьої статті 20 цього Закону обов`язок споживача оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Відповідно до ст. 20 Закону України «Про житлово - комунальні послуги» споживач має право: 1) одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг; 2) одержувати в установленому законодавством порядку необхідну інформацію про перелік житлово-комунальних послуг, їх вартість, загальну вартість місячного платежу, структуру ціни/тарифу, норми споживання, порядок надання житлово-комунальних послуг, їх споживчі властивості тощо; 3) на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг; 4) на усунення протягом строку, встановленого договором або законодавством, виявлених недоліків у наданні житлово-комунальних послуг; 5) на зменшення розміру плати за надані послуги в разі їх ненадання або надання не в повному обсязі, зниження їх якості в порядку, визначеному договором або законодавством; 6) на несплату вартості житлово-комунальних послуг за період тимчасової відсутності споживача та/або членів його сім`ї при відповідному документальному оформленні, а також за період фактичної відсутності житлово-комунальних послуг, визначених договором у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України; 7) отримувати від виконавця компенсацію в розмірі, визначеному договором, рішенням суду або законодавством, за перевищення нормативних термінів на проведення аварійно-відновлювальних робіт; 8) на перевірку кількості та якості житлово-комунальних послуг у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. За змістом ч. 1 ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець зобов`язаний: 1) розробляти і подавати на затвердження розрахунки щодо рівня цін/тарифів на житлово-комунальні послуги першої і другої групи (пункти 1 та 2 частини першої статті 14 цього Закону) в порядку, встановленому законодавством; 2) пропонувати при укладенні договору ціни/тарифи на житлово-комунальні послуги третьої групи (пункт 3 частини першої статті 14 цього Закону); 3) брати участь у конкурсах на набуття права виконувати житлово-комунальні послуги на певній території відповідно до цього Закону; 4) вимагати від споживача дотримання вимог правил експлуатації жилих приміщень та прибудинкової території, санітарно-гігієнічних і протипожежних правил та інших нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг; 5) вимагати від споживача своєчасного проведення робіт щодо усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з вини споживача, або відшкодування вартості цих робіт; 6) отримувати компенсацію за надані відповідно до закону окремим категоріям громадян пільги та нараховані субсидії з оплати житлово-комунальних послуг і повертати їх у разі ненадання таких послуг чи пільг; 7) на відшкодування втрат у разі затвердження відповідним органом місцевого самоврядування цін/тарифів нижчими від розміру економічно обґрунтованих витрат на їх виробництво; 8) доступу в приміщення, будинки і споруди для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних та профілактичних оглядів і перевірки показань засобів обліку в порядку, визначеному законом і договором.ї Згідно ч. 2 ст. 21 Закону, виконавець зобов`язаний 1) забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; 2) здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; 3) підготувати та укласти із споживачем договір на надання житлово-комунальних послуг з визначенням відповідальності за дотримання умов його виконання згідно з типовим договором; 4) надавати в установленому законодавством порядку необхідну інформацію про перелік житлово-комунальних послуг, їх вартість, загальну вартість місячного платежу, структуру цін/тарифів, норми споживання, режим надання житлово-комунальних послуг, їх споживчі властивості тощо; 5) своєчасно проводити підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; 6) розглядати у визначений законодавством термін претензії та скарги споживачів і проводити відповідні перерахунки розміру плати за житлово-комунальні послуги в разі їх ненадання або надання не в повному обсязі, зниження їх якості; 7) утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; 8) сплачувати споживачу компенсацію за перевищення встановлених термінів проведення аварійно-відновлювальних робіт у розмірі, визначеному договором або законодавством; 9) вести облік вимог (претензій) споживачів у зв`язку з порушенням порядку надання житлово-комунальних послуг, зміною їх споживчих властивостей та перевищенням термінів проведення аварійно-відновлювальних робіт; 10) своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. Згідно з рахунку - повідомлення станом на 01.06.2018 року, позивача було повідомлено про зміну виконавця послуг з ЦО та ГВП на КП «Київтеплоенерго», та нараховано до сплати за ГВП в сумі 74,49 грн., яка сплачена позивачем, що підтверджується відповідною квитанцією (а.с. 9 зв.). Згідно рахунку - повідомлення станом на 01.07.2018 року, в графі «Борг» за оплату ГВП значиться сума 446,94 грн., яка надалі відображена у рахунках - повідомлення. Як зазначено вище, виконавець - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору, а виробник - суб`єкт господарювання, який виробляє або створює житлово-комунальні послуги; споживач - фізична чи юридична особа, яка отримує або має намір отримати житлово-комунальну послугу. За наведених обставин, позивач безпідставно звернувся з вимогою про зобов`язання відповідача Комунальний концерн «Центр комунального сервісу» скасувати безпідставне нарахування боргу по спожитій гарячій воді в розмірі 446,94 грн., оскільки відповідач не є виконавцем наданих послуг з центрального постачання гарячої води, оскільки, відповідно до своїх повноважень, забезпечують збір платежів від споживачів житлово-комунальних послуг на користь їх виконавців (виробників) відповідно до укладених договорів, в той же час, Концерн не відповідає по зобов`язаннях органів влади та учасників Концерну, як і останні не відповідають по зобов`язаннях Концерну. Відповідно до ст. 23 ЦК України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. Враховуючи те, що судом встановлено, що позивачем не доведено, що дії відповідача призвели до фізичних та душевних страждань, тобто була завдана моральна шкода, отже суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог про відшкодування моральної шкоди. Відповідно до ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З огляду на викладене, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов [PERSON] до Комунального Концерну «Центр комунального сервісу» про захист прав споживачів, зобов`язання вчинити дії та відшкодування моральної шкоди є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню в повному обсязі. Враховуючи наведене та

Outcome: dismissed