Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-01 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просила стягнути з відповідача на її користь матеріальні збитки в розмірі 1450,00 грн. та моральну шкоду в розмірі 5000,00 грн., стягнути судові витрати. В обґрунтування позову вказала, що є власником житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами [ADDRESS] . За вказаною адресою, проживає разом з батьком [PERSON] , матір`ю [PERSON] . Починаючи з квітня 2018 року та по день звернення до суду з позовом, відповідач звинувачує її батька з приводу неповернення автомобільних запчастин до його автомобіля; періодично приходить до її домоволодіння та вчиняє сварки, приклеює до воріт будинку листівки, а 02.07.2018 р. розбив вікно у її будинку. Вона змушена була придбати та встановити новий склопакет. Цього ж дня, відповідач на воротах будинку фарбою написав "Кацап злодій", що змусило її придбати банку фарби, вартістю 600,00 грн. для перефарбування воріт. По кожному окремому конфлікту, починаючи з 06.04.2018 р. зверталася до поліції про вжиття заходів до відповідача, однак, поліція жодних дієвих заходів не вжила. 30.11.2018 р. відповідач в черговий раз наклеїв на її будинку листівку. Вказує, що окрім майнової шкоди, їй завдана моральна шкода, яка виразилася в тому, що через існуючий конфлікт зі сторони відповідача, вона стурбована за збереження свого майна та здоров`я членів своєї сім`ї. Моральні страждання посилилися коли батько [PERSON] через конфлікти, які вчиняв відповідач звернувся до невропатолога, який призначив курс лікування болі голови, які були отримані ним внаслідок удару по голові відповідачем. Баба, [PERSON] , через конфлікти відповідача, постійно перебуваючи в нервовому стані знаходилася на стаціонарному лікуванні в шкірному відділенні Херсонського шкірно-венерологічного диспансеру з діагнозом "Красний плоский лишай" по всьому тілі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 14.01.2019 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. 25.02.2019 року представником відповідача подано відзив на позовну заяву, у якому просив відмовити у задоволенні позову. Вказав, що [PERSON] є неналежним позивачем, оскільки відповідач із нею не знайомий, жодної шкоди їй не наносив. Відповідач має довгостроковий конфлікт з батьком позивачки [PERSON] з приводу неповернення останнім автомобільних запчастин, належних відповідачу. [PERSON] подавалися до поліції заяви про вжиття заходів до відповідача, поліцією були проведені перевірки та прийняті відповідні рішення, які [PERSON] оскаржені не були. Факту того, що саме [PERSON] пошкодив скло у житловому будинку [ADDRESS] правоохоронцями встановлено не було. 12.03.2019 року позивачкою подано відповідь на відзив, у якому вказала, що конфлікт який виник поміж її батьком та відповідачем з приводу, як вважає відповідач, неповернення якихось запчастин, ніяким чином не може бути причиною заподіяння її приватній власності матеріальної та їй моральної шкоди, яка виразилася в розбитому склопакеті, напису фарбою "Кацап злодій" на воротах та розклеюванні листівок. Щодо факту розбитого склопакету відповідачем, вказані обставини будуть доказуватися показами свідків та матеріалами Корабельного ВП ХВП ГУНП в Херсонській області, які складені 02.07.2018 р. під час виникнення конфлікту поміж [PERSON] та [PERSON] , який пошкодив скло в будинку надавши поліції письмові пояснення. Щодо моральної шкоди, вважає, що він не потребує доведення, він є очевидним, оскільки доведений вчиненням протиправної поведінки. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 05.07.2019 року закрито підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду, вирішено питання про виклик свідків, витребувано докази. В судовому засіданні 13.05.2021 року представник позивачки позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. Представник позивачки просив вважати вірним прізвищем відповідача [PERSON] . Відповідач та його представник позовні вимоги не визнали, просили відмовити у задоволенні позову. В судове засідання 02.08.2021 року позивачка та її представник не прибули, представником подано заяву про розгляд справи у відсутність, вказав, що від допиту свідків відмовляються. Відповідач та його представник в судовому засіданні 02.08.2021 року просили відмовити у задоволенні позову. Суд, заслухавши вступні слова 13.05.2021 р. представника позивачки, відповідача та його представника. дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини. [PERSON] народилася [INFO] , батьками є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджено свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 24.03.2000 року (арк. справи 8). [PERSON] є власником житлового будинку [ADDRESS] , що підтверджено договором дарування від 16.09.2000 року (арк. справи 6). За висновком за результатами розгляду матеріалів зареєстрованих 06.04.2018 року у журналі ЄО за №6498 за заявою [PERSON] від 11.04.2018 р., встановлено, що 06.04.2018 року до Корабельного ВП ХВП ГУНП в Херсонській області надійшла заява від [PERSON] , проживає за адресою: [ADDRESS] , в якій просить прийняти міри до сусіда з будинку [ADDRESS] на ім`я [PERSON] , з яким 06.04.2018 р. близько 08.15 год. біля будинку заявника виник конфлікт. Під час проведення перевірки, було опитано заявника, який пояснив, що коли він від`їжджав на своєму авто від свого будинку, до нього підійшов сусід [PERSON] , який виражався в його бік грубою лайкою, чіплявся та хапав за одяг, звинувачував у підміні запчастин на його автомобілі. Також було опитано [PERSON] , який пояснив, що дійсно він вчинив конфлікт з [PERSON] , однак, тілесні ушкодження останньому не спричиняв. У відношенні [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, серії ГП №091821 (арк. справи 10). З висновку за результатами розгляду матеріалів зареєстрованих 24.05.2018 року у журналі ЄО за №10165 за заявою [PERSON] вбачається, що 24.05.2018 р. до ЧЧ Корабельного ВП ХВП ГУНП в Херсонській області надійшла заява від [PERSON] , в якій просить прийняти міри до сусіда з будинку [ADDRESS] [PERSON] , який вчинив відносно нього протиправні дії. Під час проведення перевірки встановлено, що між заявником та [PERSON] склалися неприязні відносини з приводу неповернення автомобільних запчастин останньому, неодноразово виникали конфлікти, з цього приводу відносно [PERSON] було складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП. [PERSON] 24.05.2018 р. близько 15.00 год. на воротах свого домоволодіння виявив листівку з написом, встановити свідків та очевидців даної події не видалося можливим (арк. справи 11). За висновком за результатами розгляду матеріалів зареєстрованих 02.06.2018 року у журналі ЄО за №10808 за заявою [PERSON] встановлено, що 02.06.2018 р. до ЧЧ Корабельного ВП ХВП ГУНП в Херсонській області надійшла заява від [PERSON] , в якій просить прийняти міри до сусіда з будинку [ADDRESS] [PERSON] , який вчинив відносно нього протиправні дії. Під час проведення перевірки, встановлено, що між заявником та [PERSON] склалися неприязнені відносини з приводу неповернення автомобільних запчастин останньому, неодноразово виникали конфлікти, з цього приводу відносно [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП. [PERSON] 02.06.2018 року близько 18.00 год. на воротах свого домоволодіння виявив листівку з написом, встановити свідків та очевидців даної події, не видалося можливим. Опитати [PERSON] , з даного приводу не надалося можливим, так як двері помешкання ніхто не відчинив (арк. справи 12). З висновку за результатами розгляду матеріалів зареєстрованих 02.07.2018 року у журналі ЄО за №13025 за заявою [PERSON] вбачається, що 02.07.2018 р. до ЧЧ Корабельного ВП ХВП ГУНП в Херсонській області надійшла заява від [PERSON] , в якій просить прийняти міри до сусіда з будинку [ADDRESS] [PERSON] , який пошкодив заявнику вікно. Під час проведення перевірки встановлено, що між заявником та [PERSON] склалися неприязні відносини з приводу неповернення автомобільних запчастин останньому, неодноразово виникали конфлікти, з цього приводу відносно [PERSON] було складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП. [PERSON] 02.07.2018 р. під час виниклого конфлікту [PERSON] пошкодив скло у вікні будинку заявника, встановити свідків та очевидців даної події, не видалося можливим (арк. справи 13). За висновком за результатами розгляду матеріалів зареєстрованих 02.07.2018 року у журналі ЄО за №13022 за заявою [PERSON] встановлено, що 02.07.2018 р. до ЧЧ Корабельного ВП ХВП ГУНП в Херсонській області надійшла заява від [PERSON] , в якій просить прийняти міри до сусіда з будинку [ADDRESS] [PERSON] , який вчинив відносно нього протиправні дії. Під час проведення перевірки, встановлено, що між заявником та [PERSON] склалися неприязнені відносини з приводу неповернення автомобільних запчастин останньому, неодноразово виникали конфлікти, з цього приводу відносно [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП. [PERSON] 02.07.2018 року на воротах свого домоволодіння виявив листівку з написом, встановити свідків та очевидців даної події, не видалося можливим (арк. справи 14). З висновку за результатами розгляду матеріалів зареєстрованих 11.09.2018 року у журналі ЄО за №18371 за заявою [PERSON] вбачається, що 11.09.2018 р. до Корабельного ВП ХВП ГУНП в Херсонській області надійшла заява від [PERSON] , в якій просить прийняти міри до сусіда з будинку [ADDRESS] [PERSON] , який на 11.09.2018 року близько 13.40 год. на його воротах написав "Кацап злодій". В ході проведення перевірки 20.09.2018 року в телефонній бесіді по мобільному телефону № [NUMBER] [PERSON] пояснив, що по даному питанню він буде звертатися до суду, а по його заяві в поліції просить подальшу перевірку зупинити (арк. справи 15). За довідкою від 25.09.2018 р. Херсонського обласного шкірно-венерологічного диспансеру, [PERSON] знаходилася на лікуванні з 29.05.2018 р. по 07.06.2018 р. з діагнозом Червоний плоский лишай (арк. справи 20). Згідно чеку №46782 від 07.10.2018 року придбано товари, які не містять назви, лише номери на загальну суму 600,00 грн. (арк. справи 20а). За товарним чеком від 18.09.2018 р. сплачено 850,00 грн. за склопакет 1 шт. (арк. справи 21). Відповідно до виписного епікризу з історії хвороби №661 [PERSON] , 1939 р.н. перебувала на стаціонарному лікуванні в Херсонському обласному шкірно-венерологічному диспансері з діагнозом: червоний плоский лишай, розповсюджена форма (арк. справи 22). На аркушах справи 23-25 містяться світлини воріт зеленого кольору з номером 60, з яких вбачається, що на воротах ймовірно були написи фарбою білого кольору, яку намагалися видалити; на аркуші справи 26 міститься світлина ймовірно воріт, на яких наявна листівка із надписами, відомостей щодо особи якій адресоване вказане та ким підписано листівка не містить; такі самі листівки містяться на аркуші справи 27; на аркуші справи 28 міститься шматок ймовірно шпалер, на яких здійснено напис з вимогою повернути награбоване для якої додані епітети, відомості щодо адресата та автора послання напис не містить. На аркуші справи 30 міститься чек з аптеки, на загальну суму 1860,40 грн., чек з магазину «Нова лінія» на суму 700,00 грн. який не містить відомостей щодо особи, яка їх придбавала. Згідно пояснювальної записки [PERSON] від 14.09.2018 р. адресованої до суду Корабельного району, остання вказала, що 02.07.2018 р. близько 16.00 год. вона знаходилася на подвір`ї свого будинку, почула брутальну лайку, яка лунала з [ADDRESS] . Коли вона вийшла на вулицю, побачила біля воріт будинку [ADDRESS] , який розташований навпроти [PERSON] з яким вона особисто не знайома, але їй відомо, що він мешкає на їх вулиці у будинку [ADDRESS] . [PERSON] в свою чергу голосно кричав на її сусіда [PERSON] , висловлювався при цьому нецензурними словами на його адресу, розмахував металевим предметом. який був у нього у пакеті із поліетилену. Після нетривалої розмови, між вказаними громадянами, [PERSON] відходячи в бік свого будинку розбив вікно в будинку [PERSON] , продовгуватим предметом, який був замотаний в папір, погрожував при цьому фізичною розправою. Далі, на місце пригоди [PERSON] було викликано співробітників поліції, які запросили її в якості потятої. Їй відомо, що [PERSON] неодноразово приклеював плакати на ворота будинку [ADDRESS] в текстах, які в грубій формі ображають [PERSON] , вимагаючи при цьому повернення запчастин на його автомобіль Нива білого кольору. 11.09.2018 р. вона побачила на воротах будинку [ADDRESS] напис "Кацап злодій", зроблену білою фарбою, пізніше бачила, як донька [PERSON] . [PERSON] змивала увечері нанесений на ворота напис. Її сусіда [PERSON] може охарактеризувати як інтелігентну та спокійну людину, порядну (арк. справи 32). Згідно пояснювальної записки [PERSON] від 16.09.2018 р. адресованої до суду Корабельного району, останній вказав, що 02.06.2018 року він вигулював свою собаку по вул. Комунальній від ТЕЦ в бік вул. Енгельса. Йдучи у вказаному напрямку з лівого від нього боку, на відстані приблизно 15 метрів від будинку [ADDRESS] (в якому мешкає його знайомий [PERSON] ) побачив сутулого похилого віку чоловіка, який швидко йшов, з яким особисто він не знайомий, але бачив його неодноразово біля будинку [ADDRESS] куди він в подальшому зайшов. Далі, порівнявшись з воротами будинку [ADDRESS] побачив наклеєний плакат з текстом, який [PERSON] ображав косолапим злочинцем та з вимогою повернення запчастин з білої Ниви. При поверненні додому, по мобільному телефону сповістив [PERSON] про побачене. Раніше, бачив на воротах будинку [ADDRESS] наклеєні плакати з схожими текстами, але хто їх приклеював до 02.06.2018 р. він не знав. 11.09.2018 р. також на воротах №60 побачив напис фарбою із аерозольного балончика білого кольору (кацап злодій), про що також повідомив [PERSON] , якого в свою чергу характеризує як інтелігентну та чуйну людину (арк. справи 33). Арк. справи 66-67 також містять листівки з обвинуваченнями невідомої особи невідомому адресату. Постановою Херсонського міського суду Херсонської області від 17.05.2018 року звільнено [PERSON] від адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 173 КУпАП та обмежено усним зауваженням. Постановою встановлено, що [PERSON] 06.04.2018 р. близько 08.15 год. в [ADDRESS] , виражався нецензурною лайкою в бік [PERSON] . Постанова набула законної сили 29 травня 2018 року (арк. справи 68). Згідно пояснень [PERSON] начальну Корабельного ВП ХВП ГУНП в Херсонській області, останній пояснив, що 06.04.2018 р. біля 08.00 год. він побачив, що його сусід від`їжджає від свого будинку по [ADDRESS] , на автомобілі. Він підійшов до нього та хотів з`ясувати чому він підмінив запчастини на автомобіль, він відповів, що вони такі і були, він хотів дати йому в обличчя (вдарити), але в нього не вийшло, тому обзивав його нецензурними словами. Після чого він поїхав десь у невідомому напрямку (арк. справи 69). Згідно з ч.1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 1 ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Частиною 1 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до частин першої, другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Отже, цивільно-правова деліктна відповідальність - це забезпечений державним примусом обов`язок відповідальної особи відшкодувати потерпілому заподіяну шкоду. Аналіз положень статті 1166 ЦК України дозволяє дійти висновку про те, що загальною підставою деліктної відповідальності є протиправне, винне діяння заподіювача шкоди (цивільне правопорушення), яке містить такі складові: протиправна поведінка особи, настання шкоди, причинний зв`язок між ними та вина заподіювача шкоди. Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою розуміється майнова шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стає об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди (умислу або необережності). Відсутність будь-якої з цих умов є підставою для звільнення особи від відповідальності, якщо інше не встановлено законом. Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Тобто цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Отже, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому особа, яка заявляє вимоги щодо відшкодування майнової шкоди доводить лише факти заподіяння такої шкоди. Згідно із положеннями частини третьої статті 12 та частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За п. 3 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України (далі за текстом - ЦК) підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі. Згідно із ч. 3 ст. 386 ЦК власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. На підставі ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування, якими є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). За змістом ч. 1 ст. 1166 ЦК майнова шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. При цьому за ст. 1192 ЦК розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Позивачка на підтвердження заподіяння їй майнової шкоди надано матеріали, складені при розгляді матеріалів перевірок за заявами її батька [PERSON] , фотознімки воріт, фотокопії листівок та оригінал листівки, квитанції щодо покупки будівельних матеріалів, інших доказів суду не надано. Проте, надані докази, не свідчать беззаперечно, що така шкода була спричинена саме у зв`язку з неправомірними діями [PERSON] , оскільки матеріали перевірок не містять беззаперечних даних про пошкодження склопакету вікна будинку та воріт огорожі будинку позивачки [PERSON] саме [PERSON] , пояснення сусідів (арк. справи 32-33) судом не можуть бути прийняті до уваги, оскільки вказані особи судом не допитувалися в якості свідків та не попереджалися про кримінальну відповідальність. Жодний висновок не містить встановлення працівниками поліції завдання шкоди майну потерпілої, вони є описом заяв [PERSON] щодо прийняття заходів до сусіда [PERSON] , який вчиняв відносно нього протиправні дії, а 02.07.2018 р. розбив вікно, 11.09.2018 р. написав на воротах «Кацап злодій». Зазначені обставини є описом заявника [PERSON] подій, а не встановленими та зафіксованими працівниками поліції фактами. Крім того, суд звертає увагу, що висновки стосуються конфліктів з [PERSON] , тоді як прізвищем відповідача є [PERSON] . На підставі яких доказів дільничний офіцер поліції СП Корабельного ВП ХВП ГУНП в Херсонській області дійшов висновку про пошкодження скла у вікні будинку заявника [PERSON] громадянином [PERSON] висновок не містить (арк. справи 13). Вказані у таких висновках обставини не є такими, що не потребують доведення за приписами ст. 82 ЦПК України. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях ( ч. 5, 6 ст.81 ЦПК України). Таким чином, [PERSON] не надала належних та допустимих доказів на підтвердження завдання саме відповідачем [PERSON] матеріальної шкоди як це передбачено вимогами закону. З огляду на викладене вище, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову в частині відшкодування матеріальної шкоди. Вирішуючи питання про наявність підстав для стягнення моральної шкоди, суд виходить з наступного. Статтею 23, 1167 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. У пункті 5 постанови Пленуму Верховного суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» судам роз`яснено, що обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Наявність моральної шкоди доводиться позивачем, який в позовній заяві має зазначити, які моральні страждання та у зв`язку з чим він поніс і чим обґрунтовується розмір компенсації. Розмір відшкодування моральної шкоди оцінюється самим потерпілим та визначається у позовній заяві. Разом з тим, моральну шкоду, зважаючи на її сутність, не можна відшкодувати у повному обсязі, оскільки не має (і не може бути) точних критеріїв майнового виразу душевного болю. Зважаючи на це, будь-яка компенсація моральної шкоди не є (і не може бути) адекватною дійсним стражданням, тому будь-який її розмір може мати суто умовний вираз. На обґрунтування доводів завдання моральної шкоди, позивачка вказує, що стала нервовою та її баба перебувала на лікуванні у шкірному диспансері з діагнозом "Красний плоский лишай". Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Пленум Верховного Суду України у постанові від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснив судам, що суд має врахувати характер та обсяг заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, ступінь вини відповідача у кожному конкретному випадку, а також інші обставини, зокрема, характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість завданої травми, наслідки тілесних ушкоджень, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках. В той же час, позивачкою не доведено, що їй заподіяна відповідачем моральна шкода, не доведено протиправності дій [PERSON] , наявність причинного зв`язку між хворобою її бабусі та діями [PERSON] тощо. Відповідно до ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. За приписами ст. 77, 78 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до ст.79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи, за приписами ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні вимог про відшкодування моральної шкоди. На підставі ст. 141 ЦПК України судові витрати покладаються на позивачку, відповідачкою про існування судових витрат не заявлено. Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні. Заходи забезпечення позову судом не застосовувалися. Рішення в повному обсязі складене 12 серпня 2021 року.

Outcome: dismissed