Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-31 00:00:00

21.08.2018 позивач\~ПАТ «Укрсоцбанк» (на теперішній час Акціонерне товариство "Укрсоцбанк") звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON],\~третя особа\~ Шевченківський\~відділ державної\~виконавчої служби\~міста Харкова\~Головного територіального\~Управління юстиції\~у Харківській\~області про\~звільнення майна\~ під\~арешту В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначає, що\~ 24.05.2006 між АКБ соціального розвитку «Укрсоцбанк» та [PERSON] був укладений договір кредиту №805/16/21-1/6-247, відповідно до умов якого кредитор надав позичальнику кредитні кошти у розмірі 44700,00 дол. США зі сплатою 12,2% річних на термін до 10.05.2026. 09 березня 2010 року було прийнято рішення про зміну типу акціонерного товариства на Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк». У подальшому між сторонами укладались договори про внесення змін та доповнень. Також 24.05.2006\~між АКБ\~«Укрсоцбанк» та\~[PERSON]\~ укладено\~Іпотечний договір\~№805/13/26/6-818,\~відповідно до\~якого,\~на забезпечення\~виконання основного\~зобов'язання,\~Іпотекодавець передав\~в іпотеку\~належне йому\~на праві\~власності майно,\~а саме:\~трикімнатну квартиру\~номер 260,\~що знаходиться за адресою: місто Харків, вулиця Архітекторів, будинок 30. Через систематичне невиконання Боржником умов кредитного договору Банк був змушений розпочати процедуру звернення стягнення на предмет іпотеки 17.04.2018 право власності на майно було зареєстроване за ПАТ «Укрсоцбанк», що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Однак Позивачу стало відомо із витягу з Державного реєстру прав на нерухоме майно від 18.04.2018, що реалізувати заставне майно на даний час неможливо, оскільки постановою №34093679 Дзержинського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції про арешт від 03.09.2012 було накладено арешт на нерухоме майно - квартиру номер 260, що знаходиться за адресою: місто Харків, вулиця Архітекторів, будинок 30. На сьогоднішній день, внаслідок винесення вищезазначеної постанови про арешт, порушено права Позивача як власника відповідного майна, виходячи із наступного. У звязку з чим позивач просить звільнити майно з-під арешту. Позивач в судове засідання не зявився, звернувся до суду з заявою з проханням проводити слухання справи за його відсутності. Відповідач [PERSON] у судове засідання не зявилась, про день та час слухання справи була повідомлена належним чином, про причини неявки суду не сповістила. Третя особа Шевченківський ВДВС у судове засідання не зявились, про день та час слухання справи були повідомлені належним чином та своєчасно, звернувся до суду з заявою про розгляд справи за їх відсутності. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням\~ст. 280 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного:\~ Приписами ст. ст. 12, 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судом встановлено, та підтверджується матеріалами справи, що\~ 24.05.2006 між АКБ соціального розвитку «Укрсоцбанк» та [PERSON] був укладений договір кредиту №805/16/21-1/6-247, відповідно до умов якого кредитор надав позичальнику кредитні кошти у розмірі 44700,00 дол. США зі сплатою 12,2% річних на термін до 10.05.2026. 09.03. 2010 було прийнято рішення про зміну типу акціонерного товариства на Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк». У подальшому між сторонами укладались договори про внесення змін та доповнень. У відповідності до п. 1.2 статуту АТ "Укрсоцбанк" у квітні 2018 року Загальними зборами акціонерів було прийнято рішення про зміну типу акціонерного товариства з публічного на приватне та про зміну найменування (назви) Банку з ПАТ "Укрсоцбанк" на АТ "Укрсоцбанк". 24.05.2006\~між АКБ\~«Укрсоцбанк» та\~[PERSON]\~ укладено\~Іпотечний договір\~№805/13/26/6-818,\~відповідно до\~якого,\~на забезпечення\~виконання основного\~зобов'язання,\~Іпотекодавець передав\~в іпотеку\~належне йому\~на праві\~власності майно,\~а саме:\~трикімнатну квартиру\~номер 260,\~що знаходиться за адресою: місто Харків, вулиця Архітекторів, будинок 30. Через систематичне невиконання [PERSON] умов кредитного договору банк розпочав процедуру звернення стягнення на предмет іпотеки. 17.04.2018 право власності на майно було зареєстроване за ПАТ «Укрсоцбанк», що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Із витягу з Державного реєстру прав на нерухоме майно від 18.04.2018 вбачається, що постановою №34093679 Дзержинського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції про арешт від 03.09.2012 було накладено арешт на нерухоме майно - квартиру номер 260, що знаходиться за адресою: місто Харків, вулиця Архітекторів, будинок 30. Відповідно до положень ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Відповідно до\~ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Частиною 1 ст. 321 ЦК України регламентовано, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений в його здійсненні. Згідно ст. 56 ЗУ «Про виконавче провадження» арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Ч.1 ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження» передбачено, що особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутись до суду з позовом про визнання права на майно і про звільнення з під арешту. Відповідно до положень ч.5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», у випадках неможливості скасування арешту органами ДВС, арешт може бути знято за рішенням суду. В п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 3 червня 2016 року №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», позов про зняття арешту з майна може бути предявлений власником майна. Згідно\~ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод в здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Приймаючи до уваги викладене, а також те, що існуючий арешт майна позивача грубо порушує гарантоване\~Конституцією України\~та іншими нормативно-правовими актами його право приватної власності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Згідно ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати. На підставі викладеного,

Outcome: approved