Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-21 00:00:00

30.04.2021 року Акціонерне товариство «Універсал Банк» звернулося до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. Позов мотивований тим, що відповідно до укладеного договору (Анкети-заяви) № б/н від 25.01.2018 року відповідач [PERSON] звернулася до позивача з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала Анкету-заяву до договору про надання банківських послуг «Monobank». На підставі укладеного Договору відповідач отримала кредит у розмірі до 25 000 грн., з можливістю його корегування, у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка. Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана Анкета-заява разом з Умовами, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають між нею та банком Договір. Однак, у порушення вимог кредитного договору, що стосується своєчасного погашення заборгованості по кредиту відповідач належним чином не виконала, в зв`язку з чим у відповідача перед АТ «Універсал Банк», станом на 31.01.2020 року, виникла заборгованість у розмірі у розмірі 64002,60 грн. яка складається з: загального залишку заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту)\~у розмірі 56 974,03 грн.; заборгованості за пенею та комісією\~у розмірі 7028,57 грн. Оскільки по теперішній час відповідач грошові кошти не повернула, позивач змушений звернутись до суду з даним позовом та просить стягнути з відповідача на користь АТ «Універсал Банк» заборгованість за кредитним договором про надання банківських послуг № б/н від 25.01.2018 року у розмірі 64002,60 грн., та судові витрати по справі. В прохальній частині позову представник позивача зазначив про можливість розгляду справи в його відсутність та ухвалення заочного розгляду справи (а.с. 4, на звороті). Ухвалою про відкриття провадження від 26.05.2021 року позовна заява прийнята до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, що відповідає вимогам\~ст. 279 ЦПК України. Відповідачу був наданий строк 15 днів з дня отримання ним такої ухвали суду, на подачу відзиву на позовну заяву. 23.06.2021 року на адресу суду від представника відповідача Шашликова Д.Г., подано відзив на позов (а.с. 47-57), згідно якого просить відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. Свої заперечення мотивує наступним. Так, [PERSON] не підписувала жодного кредитного договору з позивачем та не отримувала кредитних коштів у зазначеному розмірі. З аналізу положень наданого до позовної заяви Витягу з Умов та Правил обслуговування фізичних осіб в ПАТ «Універсал банк» при наданні банківських послуг щодо карткових продуктів, вбачається, що підписання Анкети-заяви не є обов`язковою умовою видачі картки, і Банк має право відмовитись від надання кредиту/встановлення ліміту кредитування без будь-якого обґрунтування своєї відмови. Таким чином, вважають, що Банк повинен довести, що ним було прийнято рішення про видачу картки із встановленням ліміту, така картка видавалася відповідачу і ним була отримана, крім того, Банк має підтвердити суму кредитного ліміту, що був встановлений на картку. Надані Банком документи не підтверджують наявність між сторонами кредитних відносин та наявність заборгованості. Анкета-заява містить лише анкетні дані відповідача, його контактну інформацію, відомості про майновий стан та трудову діяльність. Вказана Анкета-заява не містить даних про розмір кредитних коштів. В Анкеті-заяві чи будь-яких інших документах, долучених до позову, не зазначена/погоджена сума ліміту, про отримання якої сторони дійшли згоди, відсутні відомості про отримання відповідачем кредитної картки та строку дії такої картки. Матеріали справи не містять доказів, яке саме рішення було прийнято Банком за заявою відповідача, яка картка була видана, доказів про розмір кредитних коштів/ встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. При цьому розрахунок заборгованості, доданий позивачем до матеріалів справи, не є первинним документом, отже не є належним доказом існування боргу. В Анкеті-заяві до Договору чітко зазначено про встановлення ліміту на суму, вказану у додатку, відповідно до Умов Договору та наведених нижче умов. Проте позивачем до позову не додано ні додаток з погодженою сумою кредитного ліміту ні виписку по поточному рахунку на підтвердження встановленого кредитного ліміту у розмірі 25\~000,00 грн., яке це вказано позивачем у позові. Крім того, посилаючись на позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену у постанові від 03.07.2019 року при розгляді справи № 342/180/17, зазначив, що надані позивачем Витяг з Умов та правил обслуговування фізичних осіб в АТ «Універсал Банк» та Витяг з Тарифів з карткою monobank, з огляду на їх мінливий характер, не можуть вважатися складовою кредитного договору, носять односторонній характер. Зазначив, що при перевірці розрахунку заборгованості вбачається, що відповідачем здійснено переплату з боку відповідача у розмірі 99\~753, 42 грн. Крім того, з наданих позивачем документів неможливо встановити, яка саме річна процентна ставка визначена за користування кредитом, процентна ставка, що застосовується при порушенні зобов`язання, ставка пені, суми комісії, які були погоджені сторонами. Факт надання грошових коштів позивачем та факт проведення розрахункових операцій з відповідачем не підтверджені, а тому вимоги є необґрунтованими. В матеріалах справи також наявні письмові пояснення представника АТ «Універсал Банк», [PERSON] (а.с. 61-68), в яких останній зазначає, що сторонами при укладенні було обумовлено усі істотні умови, що підтверджується заявою позичальника, Умовами та Правилами надання банківських послуг та Тарифами. Відповідно до виписки про рух коштів на рахунку кредитний ліміт боржника складає 25 000 грн. Відповідно до пункту 3 Анкети-заяви до договору про надання банківських послуг, підписанням договору боржник беззастережно погодився з тим, що банк має право на свій розсуд в односторонньому порядку збільшувати/зменшувати розмір дозволеного кредитного ліміту.\~Баланс на початок періоду складає 17745,00 грн., баланс на кінець періоду складає - (мінус) 39\~002, 60 грн. Тобто заборгованість складає 64\~002, 60 грн. Ця заборгованість складається з повністю використаного боржником кредитного ліміту у сумі 25 000,00 грн. та суми овердрафт (мінусу по картці), яка становить - (мінус) 39\~002, 60 грн. Овердрафт виник наступним чином. Якщо на рахунку клієнта не вистачає власних коштів для оплати заборгованості, то заборгованість збільшується на суму заборгованості за договором по відсоткам до погашення, по неустойці. При цьому банк надає кредит згідно з договором в розмірі зазначеної заборгованості та направляє кредитні кошти на погашення вказаної в цьому пункті заборгованості, а саме: відсотків за користування кредитним лімітом, неустойки за прострочені платежі згідно з тарифами. Відповідно до пункту 5.20 розділу 2 Умов обслуговування рахунків фізичної особи в AT «Універсал Банк» термін повернення овердрафту в повному обсязі протягом 30 днів з моменту виникнення овердрафту. У зв`язку з тим, що відповідач лише частково здійснював операції з поповнення своєї банківської карти, розмір яких був значно меншим за поточні витрати по картковому рахунку на власний розсуд, виникла непогашена заборгованість. Процентна ставка (поточна) - базова процентна ставка: 3,2% в місяць (38,4% річних). Процентна ставка (прострочена) збільшена відсоткова ставка на місяць на суму загальної заборгованості (у випадку наявності простроченої заборгованості): 6,4% у місяць (76,8% річних). Тобто у випадку коли боржник сплачує щомісячні платежі, то нараховується процента ставка базова 3,2% в місяць (38,4% річних). У випадку коли боржник не сплачує щомісячні платежі, тобто має вже прострочену заборгованість, тоді нараховується процента (прострочена) збільшена відсоткова ставка на місяць на суму загальної заборгованості 6,4% у місяць (76,8% річних). Відповідно до п.п. 7.1. п. 7 Розділу II Умов і правил надання банківських послуг комісія за зняття готівки на суму, що перевищує залишок власних коштів, у банкоматах і пунктах видачі готівки будь-яких українських і закордонних банків, а також за операції з quasi-валютою за карткою становить 4% від суми зняття. Переказ з картки на картку або поточний рахунок фіз. особи в іншому українському банку (платіж по Україні) становить також 4% за рахунок кредитних коштів. Збільшена відсоткова ставка на місяць за карткою на суму загальної заборгованості (у випадку наявності простроченої заборгованості) 6,4% на місяць. Якщо заборгованість вже від 121 (211) дня (до повного погашення), то нараховується штраф у розмірі 100 грн. та пеня у розмірі 6,4 % на місяць від суми загальної заборгованості за кожен день прострочення виконання. При цьому діє ставка 0,00001% річних. Строк, після спливу якого формується Фінальний рахунок, що визначається банком в односторонньому порядку, але не менше 120 днів з моменту настання прострочення виконання зобов`язання та не більше 210 днів. Так, в разі коли у клієнта закінчується пільговий період і клієнт не вносить мінімальний платіж, для того щоб не виходити в прострочення, то з першого дня пільгового періоду, коли клієнт розпочав використовувати кредитні кошті нараховується пеня, яка підлягає повному відшкодуванню також. Таблиця розрахунку заборгованості у свою зображає саме наявність заборгованості, адже в таблиці зазначена наступна інформація: кількість днів, за які нарахована заборгованість за відсотками, пенею та комісією - відсотки нараховуються на максимальну суму заборгованості кожного дня. Розрахунок заборгованості відбувається в залежності від кількості днів прострочення. Під час розрахунку нарахованих відсотків за кожен календарний день банк враховує постійні значення, а саме: 365 постійна величина (кількість днів у році); % - постійна величина (щомісячна процентна ставка згідно з тарифами); 12 - постійна величина (кількість місяців у році); залишок поточної заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); заборгованості по основному боргу, яка не була сплачена на певну дату; сальдо, на яке в цьому періоді проценти не нараховуються (пільговий період) - якщо клієнт в пільговому періоді і до кінця пільгового періоду вносить всю суму використаних коштів, то жодних відсотків він не сплачує, а якщо вносить мінімальний платіж, то виходить з нього, але залишається в нормальному графіку погашення кредитного ліміту. Вказуєте сума яка "була у пільговому періоді; залишок простроченої заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) - сума заборгованості, що виникає після закінчення терміну обов`язкового платежу, яку клієнт - сплатив; процентна ставка (поточна) - базова процентна ставка: 3,2% в місяць (38,4% річних); процентна ставка (прострочена) збільшена відсоткова ставка на місяць на суму загальної заборгованості (у випадку наявності простроченої заборгованості): 6,4% у місяць (76,8% річних); нараховано відсотків на залишок поточної заборгованості за кредитом - сума я нараховується за невиконання умов кредитного договору за відповідною відсоткове ставкою; сплачено відсотків - банк надає кредит згідно з договором в розмірі зазначеної заборгованості та направляє кредитні кошти на погашення вказаної в цьому пункті заборгованості, а саме: відсотків за користування кредитним лімітом, неустойки прострочені платежі згідно з тарифами, якщо інше не передбачено умовами цього договору; сума комісії та пені - сума яка нараховується за використання кредитних коштів невиконання умов кредитного договору; сума комісії та пені (накопичувальним підсумком) - вказана разом сума : нараховується за використання кредитних коштів та невиконання умов кредитного договору; сума погашення за наданим кредитом - кошти, які вносить клієнт для погашення заборгованості або кошти які відображаються в цьому стовпчику відповідно до п.п. 4.23. і Розділу II Умов кредит збільшується на суму заборгованості за договором по відсоткам погашення, по неустойці, якщо на рахунку клієнта не вистачає власних коштів для оплати вказаної заборгованості. При цьому банк надає кредит згідно з договором в розмірі зазначеної заборгованості та направляє кредитні кошти на погашення вказаної в цьому пункті заборгованості, а саме: відсотків за користування кредитним лімітом, неустойки прострочені платежі згідно з тарифами, якщо інше не передбачено умовами цього договору. Банк у позові зазначав, що разом із встановленням на платіжній картці кредитного ліміту надається послуга - переведення витрати у розстрочку. Коштом здійснення зазнане операції стає доступним попередньо використаний кредитний ліміт. У боржника крім кредитного ліміту був ліміт розстрочки, підтверджується вищевказаною довідкою про розмір встановленого кредитного ліміту. Часткове використання ліміту розстрочки підтверджує: щомісячними платежами по розстрочці у виписці. У зв`язку з тим, що кошти на погашення розстрочки відповідачка не вносила заборгованість за тілом кредиту зростала, адже сума регулярного платежу по розстрочці відноситься до тіла кредиту. Боржникя оформив відповідні розстрочки, що підтверджується випискою, яка додається та довідкою при оформленні розстрочки. Розстрочки боржниця оформлювала у мобільному застосунку "monobank". Згідно з п. 5 частини 1 статтею 3 ЗУ "Про електронну комерцію" № 675-VIІ електронний договір - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Тобто між банком і боржником щодо розстрочки/переведення витрати у розстрочку був також укладений електронний договір з використанням електронного цифрового підпису. В зв`язку з тим, шо відповідач лише частково здійснював операції з поповнення своєї банківської карти, розмір яких був значно меншим за поточні витрати по картковому рахунку на власний розсуд, витрати на погашення численних щомісячних платежів по розстрочкам, утворилася непогашена заборгованість. У позові банк зазначав, що разом із встановленням по платіжній картці кредитного ліміту надається послуга - переведення витрати у розстрочку/розстрочка (перша сторінка позовної заяви банку). В анкеті-заяві зазначено наступне: «6. Прошу вважати наведений зразок мого власноручного підпису або його аналоги (у тому числі мій електронний /електронний цифровий підпис) обов`язковим при здійсненні операцій за всіма рахунками, які відкриті або будуть відкриті мені в банку. Я засвідчую генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключом «Clyuch», яка буде використовуватися для накладання електронного цифрового підпису у мобільному додатку з метою засвідчення моїх дій згідно з договором. Також я визнаю, що електронний цифровий підпис є аналогом власноручного підпису па його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах на паперових носіях. Я підтверджую, що всі наступні правочини (у тому числі підписання договорів, угод, листів, повідомлень) можуть вчинятися мною та/або банком з використанням електронного/електронного цифрового підпису". Можливість укладення договору вищевказаним способом також підтверджується правовою позицією Верховного Суду, яка записана у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду по справі № 404/502/18 провадження № 61-8449св19 від 23 березня 2020 року (Верховний Суд фактично застосував умови договору з застосуванням електронного цифрового підпису щодо кредитування, які розміщені на веб сайті кредитодавця). У\~статті 3 ЗУ «Про електронну комерцію» № 675-VIII\~зазначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Юридична сила електронного документа не може бути заперечена виключно через те, що він має електронну форму. Допустимість електронного документа як доказу не може заперечуватися виключно на підставі того, що він має електронну форму (ст. 8 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» № 851-IV). Отже, з урахуванням вищевказаного присутні правові підстави для стягнення заборгованості з боржника у повному обсязі відповідно до анкети-заяви до договору надання банківських послуг, умов обслуговування рахунків фізичної особи в AT «УНІВЕРСАЛ БАНК», тарифів за карткою «Monobank». Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, приходить до наступного висновку. \~\~\~\~\~ \~Відповідно до положень ч. 1, 2\~ст. 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом ст.ст.\~626,\~628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1\~ст. 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Електронні правочини оформлюються шляхом фіксації волі сторін та його змісту. Така фіксація здійснюється за допомогою складання документу, який відтворює волю сторін. На відміну від традиційної письмової форми правочину воля сторін електронного правочину втілюється в електронному документі. Абзац 2 ч. 2\~ст. 639 ЦК України\~передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін вважається укладеним в письмовій формі. В силу ч. 1\~ст. 638 ЦК України\~договір вважається укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Відповідно до ч. 1 ст. 12 ЗУ\~«Про електронну комерцію»\~моментом підписання електронної правової угоди є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до ЗУ\~«Про електронний цифровий підпис», за умови використання коштів електронного цифрового підпису всіма сторонами електронної правової угоди; електронний підпис одноразовим ідентифікатором, визначеними цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) при письмовій згоді сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. При цьому, за змістом наведеного Закону електронним підписом, тобто одноразовим ідентифікатором є дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, і надсилаються іншій стороні цього договору. Це комбінація цифр і букв, або тільки цифр, або тільки літер, яку отримує заявник за допомогою електронної пошти у вигляді пароля, іноді в парі "логін-пароль", або смс-коду, надісланого на телефон, або іншим способом. Аналогічні за змістом висновки, викладені у численних постановах Верховного Суду, зокрема постанові від 12 січня 2021 по справі №524/5556/19, від 09 вересня 2020 року по справі №732/670/19, від 23 березня 2020 року по справі №404/502/18, від 07 жовтня 2020 року по справі №127/33824/19 тощо. Таким чином суд приходить до висновку, що вказаний кредитний договір, який укладений в електронній формі, відповідає вимогам Закону і доводить факт існування волевиявлення сторін на його укладання, оскільки форма та порядок укладання договору відбулось саме у змішаній формі - підписання позичальником заяви-анкети шляхом засвідчення генерацією ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключем, який в подальшому також буде використовуватися для накладеного удосконаленого електронного підпису у мобільному додатку з метою засвідчення його дій згідно з договором. Зазначені дії свідчать про укладання електронного договору у спрощеній формі (не у вигляді окремого документу). При цьому суд приймає до уваги твердження представника відповідача, що укладений між сторонами договір про надання банківських послуг «Monobank» у вигляді анкети - заяви, підписаної сторонами, не містить умов про встановлення відповідальності у вигляді неустойки (пені та штрафу) за порушення зобов`язання та розміру процентної ставки. Тому, за таких обставин відсутні підставі вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді процентну ставку за користування кредитними коштами, комісією та пенею за порушення термінів виконання договірних зобов`язань. Так, наданий позивачем Витяг з Умов обслуговування рахунків фізичної особи в ПАТ «Універсал Банк» та Додатки, не містять підтверджень, що саме їх в наданій суду редакції розуміла відповідачка та ознайомилась і погодилась з ними, підписуючи анкету-заяву, а також те, що вказані документи на момент виникнення правовідносин сторін взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати процентів, зокрема саме у зазначеному в цих документах, що додані банком до позовної заяви розмірах і порядках нарахування. У даному випадку Витяг з Умов обслуговування рахунків фізичної особи, Умов і правил обслуговування фізичних осіб в ПАТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо карткових продуктів та Витяг з Тарифів, які містяться в матеріалах даної справи, не містять підпису відповідачки, тому суд вважає, що їх не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного між сторонами 25.01.2018 року шляхом підписання анкети-заяви. З огляду на зазначене, суд приходить до висновку щодо відсутності підстав вважати, що при укладенні договору з відповідачем банк дотримався вимог, передбачених чинним законодавством України про повідомлення споживача про умови кредитування та узгодження зі споживачем саме тих умов, які вважав узгодженими банк. За таких обставин заслуговують твердження представника відповідачка що домовленості про сплату відсотків за користування коштами, а також комісії та пені підписана анкета-заява до договору про надання банківських послуг від 25.01.2018 року не містить, а тому заборгованість по тілу кредиту станом на 22.12.2020 року повинна становити суму без урахування заборгованості за пенею та комісією у розмірі 7028,57 грн. В той же час, саме по собі звернення відповідача до банку із заявою про надання кредиту, погодження між сторонами умов кредитування та підписання кредитного договору не є доказом фактичного отримання позичальником кредитних коштів. При цьому, тягар доведення обґрунтованості вимог пред`явленого позову процесуальним законом, за загальним правилом, покладається на позивача. Так, з матеріалів справи вбачається, що відповідно до укладеного договору, банк надав відповідачу кредит у виді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку № [NUMBER] строком дії до 11/24 у розмірі 17\~745,00 грн. При цьому згідно наданої Довідки про розмір встановленого кредитного ліміту, 16.06.2018 року відбулося збільшення кредитного ліміту по картці до 20000,00 грн., а 13.08.20218 року знову відбулося збільшення кредитного ліміту до 25\~000 (а.с. 83-85). Суд вважає\~за необхідне\~зазначити,\~що вказана\~довідка містить\~ відомості\~про суму\~кредитного ліміту\~на дату\~відкриття карткового\~рахунку у\~розмірі 17\~745,00\~грн.,\~в той\~же час\~як надана\~Банком виписка\~по рахунку,\~яка є\~первинним документом\~у відповідності\~до положеньЗакону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", містить відомості про баланс, який встановлено на дату 25.01.2018 року у розмірі 16\~705,00 грн. Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачу станом на 25.01.2018 року було встановлено кредитний ліміт у розмірі 16\~705,00 грн., який згодом збільшено до 25\~000,00 грн. Наданий позивачем розрахунок заборгованості за договором б/н від 25.01.2018 року укладеного між АТ «Універсал банк» та [PERSON] станом на 22.12.2020 року суд оцінює критично, та не приймає до уваги, оскільки він не може слугувати беззаперечним доказом наявності заборгованості у відповідачки перед банком. Для здійснення перевірки наявності заборгованості [PERSON] за тілом кредиту, перед позивачем судом враховується інформація щодо руху коштів по картці від 02.07.2021 року за № [NUMBER] , виданої на ім`я [PERSON] за період з 25.01.2018 року по 01.07.2021 року ( а.с. 70-82). З вищезазначеної інформації вбачається, що відповідачкою за картковим рахунком № [NUMBER] було фактично використано 55\~707,60 грн., враховуючи, що станом на 25.01.2018 року на картці було встановлено баланс 16705, 00 грн., а станом на кінець періоду баланс становить 39\~002, 60 грн. Крім того, з Виписки по рахунку вбачається, що відповідачем фактично на погашення кредитної заборгованості сплачено суму 144\~315, 02 грн. Крім того, Банк безпідставно, з власної ініціативи списав відсотки, тоді як сторони не погодили умови щодо їх розміру та порядку нарахування, а тому таке стягнення є неприпустимим та безпідставними. Дослідивши зібрані у справі докази окремо й в їх сукупності, суд вважає, що жоден із наданих позивачем документів не підтверджує наявність заборгованості та її розміру. Відповідно до\~ст. 2 ЦПК України\~завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Відповідно до\~ст. 12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Згідно зі\~ст. 81 ЦПК\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6\~ст. 81 ЦПК України). За приписами\~ст. 77 ЦПК України\~належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Доказів наявності у відповідачки заборгованості за кредитним договором, банком суду надано не було. Навпаки, надана Банком виписка спростовує факт наявності заборгованості, оскільки загальна сума, яка була сплачена відповідачкою складає\~144\~315, 02 грн. Неподання стороною позивача належних і допустимих доказів на підтвердження своїх позовних вимог є підставою для висновку колегії суддів про недоведеність та необґрунтованість позовних вимог, оскільки вони ґрунтуються лише на припущеннях. Зважаючи, що позивачем є юридична особа\~банківська установа, яка має в своєму підпорядкуванні юридичний відділ, - зазначене вказує лише на те, що представники позивача були обізнані із нормами процесуального права, які регламентують принципи цивільного судочинства, в тому числі й такий принцип як змагальність сторін, за яким кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень та диспозитивність цивільного судочинства, за яким суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи; учасник справи розпоряджається своїми права щодо предмету спору на власний розсуд та знає, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову у зв`язку з його недоведеністю. Так як позивачу у задоволенні позову відмовлено повністю, то не підлягає стягненню з відповідача на його користь сплачений ним судовий збір, що відповідає положенням ч.1\~ст.141 ЦПК України.

Outcome: dismissed