Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-06 00:00:00

Позивач звернувся до Полтавського районного суду Полтавської області з зазначеним позовом, обґрунтовуючи тим, що на примусовому виконанні в Управлінні ДВС ГТУЮ в Полтавській області перебувало зведене виконавче провадження № 42044293 про стягнення заборгованості з ПАТ «БУ№9 «Полтаванафтогазбуд» на користь фізичних, юридичних осіб та держави. У рамках вказаного провадження проведено опис та арешт нерухомого майна, що перебувало в іпотеці у ПАТ «Укрбізнесбанк» (правонаступник [PERSON] ), а саме: нежитлових будівель загальною площею 2238,5 кв.м., які складаються з ремонтно-механічної майстерні, адміністративного будинку, котельні, ампуло сховища,прохідної, складу паливно-мастильних матеріалів(ПММ),складу (1), складу (2), що розташовані на земельній ділянці Терешківської сільської ради з кадастровим №5324085901:01:003:0119, загальною площею 1,3240 га за адресою [ADDRESS] . Державним підприємством «СЕТАМ» за допомогою системи електронних торгів арештованим майном 04.09.2018 року реалізовано вищезазначене нерухоме майно. Вважає, що торги проведені з порушенням вимог абз. 14 п.1 розділу Х та абз. 3 п.3 розділу ХІ Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016р. №2831/5, а саме: був протиправно повернутий гарантійний внесок Учаснику торгів за №2 під час зупинення електронних торгів; Учасник №4 був допущений до поновлених електронних торгівпо лоту № 275776 неправомірно, оскільки під час проведення первинних (зупинених) електронних торгів мав статус «Відхилено» у зв`язку з несплатою гарантійного внеску. Позивач просить визнати недійсними електронні торги по лоту №275776 з примусової реалізації нерухомого майна (предмета іпотеки) : нежитлових будівель загальною площею 2238,5 кв.м., які знаходяться за адресою [ADDRESS] , проведені 04.09.2018 року Державним підприємством «СЕТАМ»; визнати недійсним Протокол №355836 проведення електронних торгів від 04.09.2018 року по лоту №275776 складений Державним підприємством «СЕТАМ» ; визнати недійсним Акт №42044293 державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки від 11.09.2018 року по лоту №275776 складений відділом примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Полтавській області; визнати недійсним Свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів (аукціону) за реєстровим №604 від 29.09.2018 року видане приватним нотаріусом Полтавського нотаріального округу Гурою Іриною Володимирівною на ім`я [PERSON] ; стягнути з відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, Державного підприємства «СЕТАМ» та [PERSON] на користь ПАТ «БУ№9 «Полтаванафтогазбуд» судовий збір у розмірі 7525 грн. Співвідповідачами - Державним підприємством \~«СЕТАМ»,\~Відділом примусового\~виконання рішень\~управління державної\~виконавчої служби\~Головного територіального\~управління юстиції\~у Полтавській\~області надані відзиви на позов, у яких вони просили відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, посилаючись на те, що всі дії виконані відповідно до норм чинного законодавства та жодних порушень порядку проведення електронних торгів, які б могли вплинути на їх результат, допущено не було. Представник позивача у судовому засіданні надав пояснення, за змістом аналогічні тим, що викладені у позовній заяві, та просив задовольнити позов у повному обсязі. Представник співвідповідача - Державного підприємства\~«СЕТАМ» - у судове засідання не з`явився, попередньо зазначивши у відзиві про розгляд справи без його участі. Представник співвідповідача - Відділу примусового\~виконання рішень\~управління державної\~виконавчої служби\~Головного територіального\~управління юстиції\~у Полтавській\~області у судовому засіданні просила відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, посилаюсь на обставини, що викладені у відзиві. Співвідповідач [PERSON] та її представник - у судове засідання не з`явилися, попередньо надавши заяву про розгляд справи без їхньої участі, у задоволенні позову просили відмовити. Третя особа [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що була учасником №3 у спірних торгах, на час початку проведення аукціону (9:00 год.) вона та учасники № № 1,4,5 мали статус «Відхилено» у зв`язку із несплатою гарантійного внеску, в день проведення торгів - 21.05.2018 року після 15:00 год. торги були зупинені, у серпні 2018 року зайшовши до системи СЕТАМ [PERSON] побачила, що торги відновлені та призначені на 04.09.2018 року. Після відновлення електронних торгів Учасники №№1,3,4,5 мали статус «Відхилено», а Учасник №2 мав статус «Повернено». [PERSON] неодноразово намагалась сплатити гарантійних внесок для участі у електронних торгах, але система СЕТАМ не пропускала її та заблокувало доступ всіх учасників до Веб-сайту в якості користувачів. Тому [PERSON] не мала можливості ні сформувати рахунок на сплату гарантійного внеску, ні подати нову заявку на участь в електронних торгах по цьому лоту. Вважає, що позов є обгрунтований, оскільки торги проведені з порушенням визначеної законодавством процедури. Третя особа - [PERSON] , будучи належним чином повідомленим про час та місце проведення судового розгляду, у судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив. Суд, заслухавши учасників судового процесу, свідка, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про задоволення позову у повному обсязі з таких підстав. Реалізуючи передбачене ст.\~55\~Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права і інтересу. Як зазначено в рішенні Конституційного Суду України від 01.12.2004 р. № 18-рп/2004, поняття «охоронюваний законом інтерес» що вживається в законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям «права», треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загально правовим засадам. Частиною 1 ст.\~15\~ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорюванні права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Отже, підставою звернення до суду є наявність порушеного, не визнаного або оспорюваного права та інтересу. Предметом позову є оскарження результатів торгів, проведених внаслідок продажу предмету іпотеки. До предмету доказування відноситься встановлення таких фактів: чи мало місце порушення чинного законодавства при проведенні торгів; чи вплинули ці порушення на результати торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати торгів. Як вбачається з правової позиції, висловленої Верховним Судом у постанові від 13 червня 2018 року у справі № 925/1303/16 та у постанові від 13 червня 2018 року у справі №524/7181/16-ц, судом повинні бути досліджені обставини щодо того, чи впливають порушення, допущені при підготовці та проведенню прилюдних торгів, на права позивача. Отже, підставою для визнання торгів недійсним є одночасна наявність таких фактів: порушення норм закону при проведенні торгів і порушення прав та законних інтересів особи, яка їх оспорює. Слід зазначити, що проведення торгів з порушенням порядку не є в будь-якому випадку підставою для визнання торгів недійсними. В такому випадку слід перевірити, чи вплинули ці порушення на результати торгів, чи порушені внаслідок цього права і законні інтереси позивача, який оспорює результати торгів, оскільки підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність не лише порушення норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Торги визнаються недійсними лише в тих випадках, коли під час їх підготовки і проведення були допущені порушення, що могли вплинути на результати торгів та визначення його переможця. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, яка полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення електронних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Наведене узгоджується з нормами частини четвертої ст. 656 ЦК, відповідно до якої до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Отже, правова природа продажу арештованого майна шляхом проведення електронних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону. Згідно з частиною сьомою ст. 51 Закону України «Про виконавче провадження», примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку». Відповідно до частини першої ст. 33 Закону України «Про іпотеку», у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотеко держатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотеко держателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених ст. 12 цього Закону. Частиною третьою ст.\~33\~Закону України\~«Про іпотеку» визначено, що звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотеко держателя. Судом встановлено, що на примусовому виконанні в Управлінні ДВС ГТУЮ в Полтавській області перебувало зведене виконавче провадження № 42044293 до складу якого входить 21 виконавчих проваджень про стягнення заборгованості з ПАТ «БУ№9 «Полтаванафтогазбуд» на користь фізичних,юридичних осіб та на користь держави у розмірі 2152163,93 грн. ( том 1 а.с.198). На виконання зазначеного провадження 08.12.2016 року проведено опис та арешт нерухомого майна боржника ПАТ «БУ№9 «Полтаванафтогазбуд», а саме: нежитлових будівель загальною площею 2238,5 кв.м., які розташовані за адресою [ADDRESS] ( том 1 а.с.245-248). Зазначені нежитлові будівлі загальною площею 2238,5 кв.м., які складаються з ремонтно-механічної майстерні, адміністративного будинку, котельні, ампуло сховища,прохідної, складу паливно-мастильних матеріалів(ПММ),складу (1), складу (2), що розташовані на земельній ділянці Терешківської сільської ради з кадастровим №5324085901:01:003:0119, загальною площею 1,3240 га, перебували в іпотеці у ПАТ «Укрбізнесбанк» (правонаступник Василенко Володимир Миколайович) (том 1 а.с.182-193). Згідно із звіту №61 від 05.02.2018 року вартість зазначеного майна складає 1 949\~300 грн. (том 1 а.с.251). Управління ДВС ГТУЮ в Полтавській області 18.04.2018 року направило Полтавській філії ДП «СЕТАМ» пакет документів для проведення реалізації арештованого майна , а саме: комплексу, загальною площею 2238,5 кв.м., що розташований за адресою [ADDRESS] . [ADDRESS] , та належить ПАТ «БУ№9 «Полтаванафтогазбуд» ( том 1 а.с.179). Листом ДП «СЕТАМ» від 23.04.2018 року повідомлено ВПВР УДВС ГТУЮ у Полтавській області, ПАТ «Український бізнес банк» та ПАТ «БУ№9 «Полтаванафтогазбуд» про реалізацію предмета іпотеки - комплексу, загальною площею 2238,5 кв.м., за адресою [ADDRESS] , шляхом проведення електронних торгів: реєстраційний номер лота 275776, день та час проведення електронних торгів 21.05.2018 року о 09:00 год., початкова ціна продажу майна 1 949\~300 грн. (том 1 а.с.66). Також надруковано в газеті «Полтавська думка» №17 (1223) від 26.04.2018 року оголошення про проведення ДП «СЕТАМ» електронних торгів з продажу предмету іпотеки 21.05.2018 року о 09:00 год. лот 275776 (а.с.65). На підставі постанови старшого державного виконавця ВПВР УДВС ГТУЮ у Полтавській області Лукмасла М.М. від 18.05.2019 року про зупинення вчинення виконавчих дій до вирішення питання про заміну сторони виконавчого провадження, 21.05.2018 року зупинені електронні торги стосовно зазначеного майна (том 1 а.с.67-68). Згідно з заявою [PERSON] .М [PERSON] від 19.10.2018 року та відповіді на запит ТОВ «Скай Інжирінг Компані» (попереднє найменування ТОВ «СМНК-69») вбачається, що на участь у електронних торгах по лоту №275776 подали заявку п`ять учасників, з яких на час зупинення торгів (21.05.2018 року після 15:00 год.) стан «затверджений» мав тільки Учасник №2 (ТОВ «СМНК-69»), а Учасники №1, №3 ( [PERSON] ), №4, №5 мали стан «Відхилено» у зв`язку з несплатою гарантійного внеску (том. 1 а. с. 26-27, том 2 а.с.127). Відповідно до постанови старшого державного виконавця ВПВР УДВС ГТУЮ у Полтавській області Лукмасла М.М. від 17.08.2018 року проведення електронних торгів по лоту №275776 поновлено (а.с.69-70). Державним підприємством «СЕТАМ» за допомогою системи електронних торгів арештованим майном 04.09.2018 року реалізовано вищезазначене нерухоме майно за ціною 1949300 грн. (том 1 а.с.6-7). Згідно з протоколом проведення електронних торгів №355836 від 04.09.2018 року переможцем торгів по лоту № [NUMBER] став Учасник №4 ( [PERSON] ) (том 1 а.с.5). Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] повідомила, що вона працювала начальником відділу кадрів ПАТ «Будівельне\~управління №9\~«Полтаванафтогазбуд». У травні 2018 року вона вже звільнилася, проте перед нею була заборгованість підприємства по заробітній платі, тому слідкувала за ходом електронних торгів, оскільки після реалізації зазначеного нерухомого майна їй повинні були виплатити заборгованість по заробітній платі. Неодноразово заходила на веб-сайт СЕТАМ та бачила 5 учасників торгів, але через деякий проміжок часу був прийнятий лише 1 учасник, а статус інших не змінювався. Згодом хтось із колишніх колег повідомив, що торги не відбулися, проте на сайті змін не було. Приблизно у другій половині серпня побачила інформацію про те, що торги призначені на вересень, залишався тільки один учасник за №4; згодом дізналася, що торги відбулися. Пунктом 2 розділу ІV Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого Наказом Міністерства\~юстиції України\~від 29.09.2016р.\~№2831/5 передбачено,\~що для\~участі в\~електронних торгах\~(торгах\~за фіксованою\~ціною)\~учасник проходить\~процедуру реєстрації\~на Веб-сайті,\~подає заявку\~на участь\~в електронних\~торгах за\~кожним лотом\~окремо,\~сплачує гарантійний\~внесок на\~рахунок Організатора\~та виконує\~інші вимоги,\~визначені цим\~Порядком. Гарантійний\~внесок вважається\~сплаченим з\~моменту зарахування\~його на\~рахунок Організатора. Організатор розміщує повні реквізити для сплати гарантійного внеску стосовно кожного лота шляхом їх зазначення в квитанції, що автоматично формується Системою в особистому кабінеті учасника при подачі заявки на участь у торгах за певним лотом. Система автоматично завершує реєстрацію учасника та надає йому відповідний доступ до участі у торгах негайно після підтвердження Організатором сплати сум гарантійного внеску, а за лотами, де така сплата не вимагається, одразу після належного заповнення заявки учасника. Згідно з\~п.8\~розділу ІV\~Порядку реалізації\~арештованого майна\~встановлено,\~що Прийом заявок на участь в електронних торгах починається з моменту розміщення інформаційного повідомлення і закінчується не раніше ніж за одну годину до початку проведення електронних торгів. Організатор забезпечує реєстрацію та допуск до електронних торгів усіх учасників, які виконали вимоги щодо реєстрації та стосовно яких надійшло підтвердження щодо надходження суми гарантійного внеску на рахунок Організатора не пізніше ніж за одну годину до дати початку проведення електронних торгів, зазначеної в інформаційному повідомленні про електронні торги. У п.2 розділу V Порядку реалізації арештованого майна передбачено, що усі учасники, що були зареєстровані Організатором, мають он-лайн доступ до перебігу електронних торгів. Учасники висувають свої цінові пропозиції щодо лота. Цінова пропозиція подається через Веб-сайт з кроком підвищення ставки, зазначеним у повідомленні про електронні торги. Перша цінова пропозиція має дорівнювати стартовій ціні лота. Кожна наступна цінова пропозиція може бути подана учасником лише після перевищення його цінової пропозиції іншим учасником та має містити ціну, що на встановлений Організатором крок вища за попередню. Моментом подання цінової пропозиції вважається зафіксований Системою момент отримання цінової пропозиції. Зареєстрований учасник може у будь-який момент електронних торгів зробити відповідну цінову пропозицію. Відповідно до\~положень п.2\~розділу VІІ\~Порядку,\~реалізація предмета\~іпотеки здійснюється\~відповідно до\~вимог цього\~Порядку з\~урахуванням особливостей,\~визначених цим\~пунктом та Законом України «Про\~іпотеку». \~Строк підготовки\~до електронних\~торгів під\~час реалізації\~предмета іпотеки\~складає не\~менше 30\~календарних днів. Організатор не\~пізніше ніж\~за 15\~робочих днів\~до дня\~початку електронних\~торгів публікує\~в місцевих\~друкованих засобах\~масової інформації\~за місцезнаходженням\~предмета іпотеки\~та на\~Веб-сайті\~повідомлення про\~проведення таких\~електронних торгів. Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення електронних торгів у засобах масової інформації Організатор письмово повідомляє виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна. Будь-який учасник може бути покупцем предмета іпотеки, якщо він запропонує найвищу ціну. Якщо покупцем є іпотекодержатель, він зобов`язаний сплатити лише різницю між запропонованою ним ціною і розміром невиконаного основного зобов`язання. Іпотекодержатель також зобов`язаний сплатити винагороду за організацію та проведення електронних торгів. Суд бере до уваги, що організатором торгів направлені письмові повідомлення про проведення торгів; опубліковано оголошення в місцевих засобах масової інформації, на офіційному сайті організатора торгів та направлені повідомлення учасникам, що зареєструвались, про старт торгів. Частиною 3 статті 45 Закону України «Про іпотеку», встановлено, що прилюдні торги проводяться принаймні за умови присутності одного учасника, і у разі участі у прилюдних торгах одного покупця - майно може бути придбане ним за початковою ціною. З матеріалів справи вбачається, що для участі у торгах було подано п`ять заявок, одна з яких підтверджена шляхом сплати гарантійного внеску. У пунктах 2, 3 розділу ХІ Порядку реалізації арештованого майна передбачено, що підставою для зупинення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) в цілому або за окремим лотом є: рішення суду щодо зупинення реалізації арештованого майна; зупинення вчинення виконавчих дій у випадках, визначених Законом України «Про виконавче провадження; відкладення проведення виконавчих дій; наявність технічних підстав, що унеможливлюють роботу Системи, виключно на період відновлення її працездатності. У разі надходження постанови державного виконавця про зупинення вчинення виконавчих дій або постанови про відкладення проведення виконавчих дій Організатор зобов`язаний негайно зупинити електронні торги (торги за фіксованою ціною) та поновити їх при одержанні постанови виконавця про продовження примусового виконання рішення чи закінчення строку відкладення виконавчих дій. У постанові виконавця в обов`язковому порядку зазначається номер лота, електронні торги щодо реалізації якого підлягають зупиненню або відновленню. За наявності підстав, визначених у пункті 2 цього розділу, Організатор негайно зупиняє електронні торги (торги за фіксованою ціною) в цілому або за окремим лотом, про що складає акт про зупинення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) з фіксацією підстави та рішення про їх зупинення.\~\~З моменту зупинення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) в цілому або за окремим лотом строки електронних торгів автоматично зупиняються. Положеннями абз.14 п.1 розділу Х Порядку передбачено, що у разі зупинення електронних торгів (за винятком зупинення через наявність технічних підстав) після завершення електронних торгів переможець має право відмовитись від сплати за придбане на електронних торгах майно. У такому випадку йому повертається гарантійний внесок. Інші учасники зупинених електронних торгів мають право на повернення гарантійного внеску за умови звернення до Організатора із письмовою заявою. Як вбачається з матеріалів справи, Учасник №2 (ТОВ «СМНК-69») після зупинення електронних торгів по лоту № 275776, 22.05.2018 року звернувся до ДП «СЕТАМ» із заявою про повернення гарантійного внеску у розмірі 97465 грн. (том 2 а.с.128,129 ), яку було задоволено та 25.05.2018 року повернуто сплачену суму гарантійного внеску (том 1 а.с.60). Проте, вищевказаним Порядком не передбачено повернення гарантійного внеску учасникам електронних торгів у разі зупинення торгів протягом часу їх проведення. Згідно з п.3 ч.3 розділу ХІ Порядку, у разі зупинення електронних торгів протягом часу їх проведення, встановленого пунктом 1 розділу V цього Порядку, такі електронні торги проводяться спочатку та розпочинаються на третій робочий день від дати їх відновлення без можливості залучення учасників, які не були допущені до проведення первинних (зупинених) електронних торгів. Враховуючи, що електронні торги були зупинені протягом часу їх проведення, а саме 21.05.2018 року після 15:00 год., тому торги по лоту №\~275776повинні були проводитися спочатку без можливості залучення учасників, які не були допущені до проведення первинних (зупинених) електронних торгів. Згідно з копією виписки з АТ «Ощадбанк», [PERSON] (Учасник №4) внесла гарантійний внесок за участь у торгах 21.08.2018 року у сумі 97465 грн. (том 1 а.с.64), тобто після поновлення проведення електронних торгів. Таким чином, Учасник №4 був допущений до поновлених електронних торгівпо лоту № 275776 неправомірно, оскільки під час проведення первинних (зупинених) електронних торгів мала статус «Відхилено» у зв`язку з несплатою гарантійного внеску. Ухвалами суду від 03.05.2019 року та від 15.10.2019 року витребовувались належним чином засвідчену копію Акту про зупинення електронних торгів, копії інших документів (постанов, повідомлень, листів, супровідних листів), які стосуються зупинення та відновлення електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна (предмета іпотеки) по лоту №275776. Проте зазначені документи суду не були надані, тому суд проводить розгляд справи за наявними в ній доказами відповідно до ч.10 ст.84 ЦПК України. Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальним принципами міжнародного права. Основною метою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод є попередження свавільного захоплення власності, конфіскації, експропріації та інших порушень безперешкодного користування своїм Майном. У рішенні Європейського суду з прав людини в справі "Федоренко проти України" від 01.06.2006 р., в рішенні в справі "Стретч проти Сполученого Королівства" від 24.06.2003 р. зазначено, що у разі, якщо публічний орган порушив закон чи допустив помилки у його застосуванні, суб`єкт приватного права не може відповідати за такі помилки публічних органів, а позбавлення особи майна на підставі цього є неприпустимим. Європейський Суд наголошує, що навіть у разі, якщо майно чи право на майно були набуті особою з тим чи іншим порушенням зі сторони третіх осіб, позбавлення власника такого майна чи права на майно вимагають наявності підстав, що виправдовують такий захід з точки зору вимог ст.1 Першого протоколу згідно з її тлумаченням в усталеній практиці Суду. А згідно з усталеною практикою Суду, при здійсненні будь-якого втручання має забезпечуватися "справедливий баланс" між необхідністю забезпечення загальних інтересів суспільства та необхідністю захисту основоположних прав відповідної особи, тобто, повинен дотримуватися принцип пропорційності. В своїх рішенням Європейський суд з прав людини постійно вказує на необхідність дотримання справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав окремої людини (наприклад, рішення у справі "Спорронг і Льоннрот проти Швеції" від 23 вересня 1982 року, "Новоселецький проти України" від 11 березня 2003 року), зокрема, стосовно необхідності дотримання обґрунтованої пропорційності між застосованими заходами та переслідуваною метою, якої намагаються досягти шляхом позбавлення особи її власності. Отже, суд приходить до висновку, що порушення ДП «СЕТАМ» Порядку реалізації арештованого майна, призвело до продажу нерухомого майна позивача за найнижчою стартовою ціною без конкурсного способу організації його продажу, що можна вважати протиправним позбавленням права власності ПАТ «БУ №9 «Полтаванафтогазбуд» на нерухоме майно. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, яка полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення електронних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, відповідно до якої до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Отже, правова природа продажу арештованого майна шляхом проведення електронних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5. Враховуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги є доведеними в судовому порядку та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі. Питання щодо судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України.

Outcome: approved