Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-27 00:00:00

Керівник Броварської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Державного агентства України управління зоною відчуження, Державного спеціалізованого підприємства «Чорнобильський спецкомбінат» звернувся до суду з позовом до [PERSON] , про відшкодування заподіяної шкоди злочином. Позовні вимоги мотивовані тим, що ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 25.03.2016 року кримінальне провадження за обвинуваченням [PERSON] у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України, закрито у зв`язку зі зміною обстановки на підставі ст. 48 КК України. Прокурор також зазначає, що судом встановлено та визнано доведеним, що « [PERSON] перебуваючи на посаді головного інженера Відділення лісового господарства ДП«Чорнобильська Пуща» та виконуючи обов`язки директора цього ж відділення лісового господарства, всупереч вимог ст.ст. 68, 69 Лісового кодексу України, 08.09.2015, близько 13-ї години, на службовому автомобілі марки «Нива-Шевроле», д.н.з. [NUMBER] , під керуванням водія [PERSON] , прибув на територію Луб`янського лісництва ВЛГ «Чорнобильська Пуща» ДСП «Чорнобильський спецкомбінат», де на території 398 лісового кварталу, на підставі лісорубного квитка серії 02 ЛКБ № 362137 від 03.08.2015 проводилася суцільна санітарна рубка дерев лісозаготівельною спецтехнікою типу « Хервестер » моделі «RОТТNЕ Н-20», реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням оператора ТОВ «Карпат Вуд» [PERSON] , згідно договору № 31/14-т-р від 01.04.2015, укладеного між ДСП «Чорнобильський спецкомбінат» та ТОВ «Дружба-М», та договору № 27/1 від 27.08.2015, укладеного між ТОВ «Дружба-М» та ПП «ЛУБАЙНИ», договору № 270815/1 від 27.08.2015, укладеного між ПП «ЛУБАЙНИ» та ТОВ «ДСЛ Вуд Юкрейн», а також договору, укладеного між ТОВ «ДСЛ Вуд Юкрейн» та ТОВ «Карпат Вуд», і завідомо знаючи, що лісорубний квиток на вирубку дерев на території 425 лісового кварталу Луб`янського лісництва ВЛГ «Чорнобильська Пуща» ДСП «Чорнобильський спецкомбінат» не видавався, оскільки, згідно зі своїми посадовими обов`язками він, як головний інженер, затверджує карти технологічного процесу розроблення лісосіки, форма яких передбачена наказом Державного комітету лісового господарства України № 364 від 23.12.2009, які складаються до початку лісозаготівельних операцій, маючи достатній освітній рівень, життєвий та професійний досвід, будучи компетентним фахівцем у галузі лісового господарства та володіючи технічними і технологічними знаннями у цій галузі, а також обізнаністю у питаннях, пов`язаних із порядком проведення рубок головного користування та рубок, пов`язаних з веденням лісового господарства, інших рубок, будучи в змозі належним чином організувати контроль за охороною лісів від лісопорушень, умисно дав усну вказівку оператору лісозаготівельної спецтехніки ТОВ «Карпат Вуд» [PERSON] на здійснення порубки дерев на території 1 виділу 425 лісового кварталу Лубенського лісництва ВЛГ «Чорнобильська Пуща» та, використовуючи авторитет своєї посади, запевнив останнього про наявність всіх відповідних дозвільних документів на здійснення рубки дерев на території цього ж кварталу. [PERSON] , будучи впевнений у правомірності своїх дій, не підозрюючи про злочинний умисел [PERSON] на вчинення незаконної порубки дерев, виконуючи вказівку керівництва ТОВ «Карпат Вуд» щодо здійснення лісозаготівельних робіт відповідно до меж та обсягів, які визначатиме керівництво ВЛГ «Чорнобильська Пуща», скерував лісозаготівельну спецтехніку типу «Хервестер» моделі «RОТТNЕ Н-20», реєстраційний номер [NUMBER] , на територію 1 виділу 425 лісового кварталу Лубенського лісництва, тобто на ділянку, яка не була відведена для рубки та на якій проростали ліси З категорії захищеності, що виконували функцію запобігання винесенню радіонуклідів за межі їх первинного розповсюдження в лісових угіддях, де за допомогою лісозаготівельної спецтехніки, 08.09.2015, у період часу з 14-ї до 19-ї години, на площі 0,7 га порубав, тобто відокремив від кореня, 225 штук дерев породи сосна та береза, а саме: ростучих дерев породи сосна середній діаметр пня в корі - до 10 см в кількості 1 шт., від 10,1 до 14 см в кількості 1 шт., від 14,1 до 18 см в кількості 10 шт., від 18,1 до 22 см в кількості 15 шт., від 22,1 до 26 см в кількості 26 шт., від 26,1 до 30 в кількості 34 шт., від 30,1 до 34 см в кількості 44 шт., від 34,1 до 38 см в кількості 23 шт., від 38,1 до 42 см в кількості 10 шт., від 42,1 до 46 см в кількості 2 шт., від 46,1 до 50 см в кількості 2 шт. та 54 см в кількості 1 шт., та сухостійних дерев породи сосна, середній діаметр пня в корі від 14,1 до 18 см в кількості 11 шт., від 18,1 до 22 см, в кількості 16 шт., від 22,1 до 26 см, в кількості 11 шт., від 26,1 до 30, в кількості 9 шт., від 30,1 до 34 см в кількості 8 шт., ростучих дерев породи береза, середній діаметр пня в корі від 34,1 до 38 см, в кількості 1 шт. Таким чином, [PERSON] , використовуючи оператора лісозаготівельної спецтехніки ТОВ «Карпат Вуд» [PERSON] , який не був обізнаний у злочинних намірах [PERSON] , у вказаний вище період на вказаній вище ділянці умисно здійснив незаконну порубку дерев породи сосна та береза у кількості 225 штук, чим заподіяв істотної шкоди державі в особі Державного агентства України з управління зоною відчуження, яка відповідно до висновку судової комісійної інженерно-екологічної експертизи № 21253/15-48 від 23.12.2015, становить 446 211 гривень 07 копійок. У судовому засіданні відповідач визнав вину у вчиненому кримінальному правопорушенні. Ухвала суду набрала законної сили 01.04.2016 року. Разом з тим, спричинені неправомірними діями збитки [PERSON] добровільно відшкодував лише 100 грн., а решту до цього часу не відшкодовано. На підставі ст. 8, 17, 105, 107, 108 ЛК України, ст.ст. 16, 22, 1166 ЦК, ст. 128 КПК, враховуючи те, що ДАЗВ, як центральний орган державної влади, ні на стадії досудового розслідування, ні у судовому засіданні не вживались заходи щодо захисту економічних інтересів держави, а саме: службові особи не зверталися до органів досудового розслідування з відповідною заявою про визнання потерпілим у кримінальному провадженні, не вживались заходи щодо пред`явлення цивільного позову до суду для захисту економічних інтересів держави, прокурор і звертається до суду на підставі ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» за захистом інтересів держави в особі ДАЗВ, оскільки захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Заподіяння майнової шкоди відповідачем, порушує інтереси держави, оскільки її невідшкодування винною особою позбавляє суб`єкт господарювання державного сектору економіки у повному обсязі - державне спеціалізоване підприємство «Чорнобильський спецкомбінат» виконувати обсяги лісогосподарських робіт на території зони відчуження, передбачені ст. 98 Лісового кодексу України, статутом підприємства. Зазначили, що протягом 2017 та 2018 років ні Державне агентство України з управління зоною відчуження, ні Державне спеціалізоване підприємство «Чорнобильський спецкомбінат» не звертались до суду щодо стягнення заподіяних [PERSON] збитків, що свідчить про нездійснення захисту порушених інтересів держави вказаними суб`єктами. З огляду на викладене, позивач просив стягнути з відповідача на користь ДСП «Чорнобильський спецкомбінат» збитки у сумі 446111 грн. 07 коп. У судовому засіданні прокурор підтримав позовні вимоги з підстав, викладених вище. Просив позов задовольнити. Підставою для стягнення шкоди на користь ДСП «Чорнобильський спецкомбінат», є за твердженням прокурора, про те що згідно з державним актом на право постійного користування землею серії II-КВ №002872 від 30.05.1999 та серії II-КВ №003600 від 09.10.2000, постійним користувачем земель території зони відчуження і зони безумовного (обов`язкового) відселення є Державне агентство України з управління зоною відчуження, однак постійним лісокористувачем на землях державної власності - землях зони відчуження для ведення лісового господарства без встановлення строку відповідно до статуту суб`єкта господарювання - юридичної особи публічного права є ДСП «Чорнобильський спецкомбінат», у структурі якого створено спеціалізований лісогосподарський підрозділ - відділення лісового господарства «Чорнобильська Пуща». У судовому засіданні представник ДАЗВ - Гладченко В.В. позовні вимоги підтримав, в обґрунтування позовних вимог зазначив, що вказані землі, були виведені з господарського обороту та передані в управління ДАЗВ, та на даний час управління земельними ділянками та лісом має управління ДАЗВ, однак суду не надано належних доказів, на підставі яких ДАЗВ є розпорядниками чи власниками незаконно порубаних дерев та земельної ділянки, на якій вони були розміщені. У судовому засіданні представник ДСП «Чорнобильський спецкомбінат» - Шевчук В.І., підтримав заявлений позов, зазначив, що компетентним суб`єктом владних повноважень щодо захисту інтересів держави при скоєнні збитків має виступати Державна екологічна інспекція в Київській області але не здійснення захисту інтересів держави полягає в тому, що Державна екологічна інспекція в Київській області не вживали ніяких заходів, щоб відшкодувати спричинену шкоду. Враховуючи вищезазначене, оскільки інтереси залишились незахищеними, наявні підстави, що прокурор звернувся в інтересах держави на підставі ч.3 ст. 56 ЦПК України, оскільки у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Зазначив, що представником позивача повинна виступати Державна екологічна інспекція в Київській області. Водночас вимоги підтримав та просив задовольнити. Представник ДСП «Чорнобильський спецкомбінат» - Загородня І.Б. підтримала думку [PERSON] . Представник відповідача [PERSON] - адвокат Козаков О.А., в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, надав суду відзив на позов, в якому просив суд відмовити, у зв`язку з безпідставністю та необґрунтованістю зазначеного позову, оскільки прокурор невірно стверджує, що судом встановлено і визнано доведеним обставини вчинення відповідачем кримінального правопорушення та збитків, оскільки в ухвалі суду від 25.03.2016 року (справа №366/466/16-к) зазначено, що вона постановлена за результатами судового засідання, під час якого не встановлюються факти чи обставини, оскільки із змісту ухвали вбачається, що викладені в ній факти встановлені органами досудового розслідування. Під час підготовчого судового засіданні було подано клопотання про звільнення [PERSON] від кримінальної відповідальності і на підставі ч.4 ст. 286 КК України було негайно розглянуто судом. Звернув увагу суду на те, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі та обґрунтовує, в чому саме полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювали відповідні функції у спірних правовідносинах, у відповідності по вимог ч.4 ст. 56 ЦПК України. Зазначив, що прокурором, який звернувся до суду в інтересах ДАЗВ і ДСП «Чорнобильський спецкомбінат», не надано належних доказів порушення відповідачем прав, інтересів чи спричинення шкоди саме цим суб`єктам, оскільки матеріальна шкода від злочину спричинена довкіллю-навколишньому природному середовищу. Прокурором не надано доказів того, що ДАЗВ та ДСП «Чорнобильський спецкомбінат» є розпорядниками чи власниками незаконно порубаних дерев та земельної ділянки, на якій вони були розміщені, тому вважає, що відсутні підстави для задоволення позовних вимог. Суд, вислухавши сторони, вивчивши надані прокурором письмові докази, приходить до наступного. Судом беззаперечно встановлено, що 08.09.2105 року на території зони відчуження було скоєно незаконну порубку лісу. Цей факт жодною із сторін не оспорюється. Відповідно, навколишньому природному середовищу заподіяно шкоду. До кримінальної відповідальності за скоєння незаконної порубки лісу притягувався відповідач - [PERSON] . Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 25.03.2016 року під час підготовчого судового засідання [PERSON] було звільнено від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України, на підставі ст. 48 КК України (у зв`язку із зміною обстановки). Провадження у справі закрите. Незаконно зрубану деревину було, після виправлення описки ухвалою суду від 19.04.2016 року, повернуто «власнику - Державному агентству України з управління зоною відчуження». В обґрунтування позовних вимог, крім ухвали суду від 25.03.2016 року, прокурором надано: - статут ДСП «Чорнобильський спецкомбінат», затверджений Головою Державного агентства України з управління зоною відчуження; - постанову КМУ № 564 від 22.10.2014 року «Про затвердження Положення про Державне агентство України з управління зоною відчуження», відповідно до якого основними завданнями ДАЗВ є управління зоною відчуження і зоною безумовного (обов`язкового) відселення: видача , зупинення та скасування спеціальних дозволів на провадження сільськогосподарської, лісогосподарської, виробничої та іншої діяльності; - ухвалу Іванківського районного суду Київської області від 25.03ю2016р. (справа №366/466/16-к, провадження № 1-кп/366/47/16), якою [PERSON] , [INFO] , звільнено від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України на підставі ст. 48 КК України (у зв`язку зі зміною обстановки). Закрито кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12015110060000067 від 10.09.2015, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України, згідно зі ст. 48 КК України внаслідок зміни обстановки. Речові докази по справі, які були передані на відповідальне зберігання до ДСП «Чорнобильський спецкомбінат», знищені; - ухвалу Іванківського районного суду Київської області від 19.04.2016р. якою виправлено описку в ухвалі Іванківського районного суду Київської області від 25.03.2016р. (справа №366/466/16-к, провадження № 1-кп/366/47/16): в 10-му абзаці 3 сторінки описової частини ухвали та в 4-му абзаці сторінки мотивувальної частини слова «підлягає знищенню», змінити словами такого змісту «повернути власнику - Державному агентству України з управління зоною відчуження»; - висновок експертів за результатами проведеної судової комісійної інженерно-екологічної експертизи № 21253/15-48 від 23.12.2015 року, згідно з яким розмір збитків становить 446211 грн. 07 коп. У позовній заяві прокурор посилається на п.4 ст. 61 ЦПК України, трактуючи його на власний розсуд: «вирок у кримінальному провадженні, що набрав законної сили, обов`язкові для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок або постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою». В той же час п.4 ст. 61 ЦПК України визначає, що «вирок у кримінальній справі, що набрав законної сили, або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов`язкові для суду, що розглядає цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок або постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою». Тобто, по-перше, як зазначено вище, обов`язковими є вирок чи постанова з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Усі інші обставини, в т.ч. розмір шкоди, повинні бути доведені сторонами, та іншими особами, які беруть участь у справі, в загальному порядку. По-друге, кримінальне провадження за обвинуваченням [PERSON] було закрите саме ухвалою суду на підставі ст. 48 КК України, чого п.4 ст. 61 ЦПК не передбачає. Крім того, слід зазначити, що прокурор стверджує, що судом «встановлено і визнано доведеним» обставини вчинення [PERSON] кримінального правопорушення та збитків., в той же час в ухвалі суду від 25.03.2016 року зазначено, що вона постановлена за результатами підготовчого судового засідання, під час якого суд не встановлює факти чи обставини, в ухвалі чітко зазначено, що обставини, викладені в ній «встановлені досудовим розслідуванням». Під час підготовчого судового засідання було подане письмове клопотання про звільнення [PERSON] від кримінальної відповідальності і на підставі ч.4 ст. 286 КПК було негайно розглянуто судом. Суд погоджується з тим, що діями [PERSON] було скоєно злочин, передбачений ст. 246 КК України, тобто злочин проти довкілля, і його діями державі заподіяно майнову шкоду, однак в матеріалах справи відсутні належні докази того, що вказана майнова шкода була спричинена, зокрема, ДАЗВ та ДСП «Чорнобильський спецкомбінат», в інтересах яких було заявлено прокурором даний позов. Разом з тим, прокурор обґрунтовує позовні вимоги тим, що саме ДАЗВ і ДСП «Чорнобильський спецкомбінат» уповноважені на отримання відшкодування збитків, заподіяних виробкою лісу, проте згідно з п.1 Положення, ДАЗВ є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів та який реалізує державну політику у сфері управління зоною відчуження і зоною безумовного (обов`язкового) відселення, подолання наслідків Чорнобильської катастрофи, зняття з експлуатації Чорнобильської АЕС та перетворення об`єкта "Укриття" на екологічно безпечну систему, а також здійснює державне управління у сфері поводження з радіоактивними відходами на стадії їх довгострокового зберігання і захоронення (далі - поводження з радіоактивними відходами). Пунктом 3 Положення передбачено, що основними завданнями ДАЗВ є: 1) реалізація державної політики у сфері управління зоною відчуження і зоною безумовного (обов`язкового) відселення, подолання наслідків Чорнобильської катастрофи, зняття з експлуатації Чорнобильської АЕС та перетворення об`єкта "Укриття" на екологічно безпечну систему, а також здійснення державного управління у сфері поводження з радіоактивними відходами; 2) внесення на розгляд Міністра захисту довкілля та природних ресурсів пропозицій щодо забезпечення формування державної політики у сфері управління зоною відчуження і зоною безумовного (обов`язкового) відселення, подолання наслідків Чорнобильської катастрофи, зняття з експлуатації Чорнобильської АЕС та перетворення об`єкта "Укриття" на екологічно безпечну систему, поводження з радіоактивними відходами. У відповідності до п.п. 1,4 Положення ДАЗВ відповідно до покладених на нього завдань у сфері управління зоною відчуження і зоною безумовного (обов`язкового) відселення: -здійснює державний контроль за дотриманням правового режиму зони відчуження та відселеної частини зони безумовного (обов`язкового) відселення; -забезпечує проведення моніторингу стану природного середовища; -здійснює координацію робіт із збирання, переробки, перевезення, зберігання та захоронення радіоактивних відходів промисловості, ядерної енергетики, медицини, науково-дослідних установ та радіоактивних відходів, що утворюються під час проведення робіт з ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, будівництва, експлуатації, реконструкції, зняття з експлуатації об`єктів, призначених для поводження з радіоактивними відходами, та закриття сховищ для їх захоронення; -видає, зупиняє та скасовує (у межах зони відчуження і відселеної частини зони безумовного (обов`язкового) відселення) спеціальні дозволи на: провадження сільськогосподарської, лісогосподарської, виробничої та іншої діяльності, а також будівництво (у тому числі будівництво ядерних установок і об`єктів, призначених для поводження з радіоактивними відходами, які мають загальнодержавне значення); винесення або вивезення із зон будівельних матеріалів і конструкцій, машин і устаткування, домашніх і побутових речей, іншого рухомого майна, землі, глини, піску, торфу, деревини, а також заготівлю і вивезення рослинних кормів, лікарських рослин, грибів, ягід та інших продуктів побічного лісокористування, крім зразків для наукових цілей; перебування осіб; -виконує в межах повноважень, передбачених законом, функції замовника на будівництво або делегує їх генеральній будівельній організації (підрядній організації) у порядку, встановленому законодавством; -здійснює управління охороною культурної спадщини на території зони відчуження і зони безумовного (обов`язкового) відселення; -вживає заходів щодо захисту наукових і економічних інтересів держави у зоні відчуження і зоні безумовного (обов`язкового) відселення; -забезпечує проведення робіт з визначення радіаційного стану зони відчуження, включаючи промисловий майданчик Чорнобильської АЕС, і зони безумовного (обов`язкового) відселення, дотримання норм радіаційної безпеки, проведення радіоекологічного моніторингу та радіаційного контролю на таких територіях та об`єктах, розташованих у їх межах; -затверджує схеми землеустрою і техніко-економічні обґрунтування використання та охорони земель відповідно до закону; -погоджує проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів відповідно до закону; -видає містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки відповідно до -виконує функції уповноваженого органу містобудування та архітектури, покладені на структурні підрозділи районних державних адміністрацій з питань містобудування та архітектури; -затверджує разом з Міндовкілля положення про території та об`єкти природно-заповідного фонду, утворені у зоні відчуження та зоні безумовного (обов`язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи; Згідно з п. 2.2.4 Статуту, основними завданнями ДСП «Чорнобильський спецкомбінат» у сфері лісокористування, захисту лісів та лісовідновлення є: -збереження, відтворення та раціональне використання існуючих природних комплексів та їх окремих компонентів у зоні відчуження; -забезпечення наукових досліджень; -відтворення біологічного розмаїття (в тому числі спеціальне використання об`єктів тваринного світу); -забезпечення догляду за лісами шляхом реалізації спеціалізованих заходів радіаційного, протипожежного та санітарного захисту, спрямованого на запобігання винесенню радіоактивних відходів за межі зони відчуження; -утримання периметру огорожі зони відчуження; -використання лісових ресурсів. Враховуючи Положення про Державне агентство України з управління зоною відчуження, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 22.10.2016р. №564 та Статут ДСП «Чорнобильський спецкомбінат» вбачається, що ДАЗВ і ДСП «Чорнобильський спецкомбінат» не передбачають повноважень від імені держави відшкодування збитків, заподіяних незаконною вирубкою лісу. Рішенням Іванківського районного суду Київської області від 14.02.2017р. у задоволенні позовних вимог заступника керівника Броварської місцевої прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Державного агентства України з управління зоною відчуження, Державного спеціалізованого підприємства «Північна пуща», до [PERSON] про відшкодування збитків, заподіяних злочином, відмовлено. Вказане рішення не було оскаржене і набрало законної сили. Ч.1 ст. 11 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи в межах заявлених вимог на підставі доказів сторін. Відповідно до ч.1,2 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси осіб, або державні чи суспільні інтереси. Відповідно до ч.3 ст. 56 Цивільного процесуального кодексу України, у визначених законом випадках, прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Згідно з ч.ч. 4, 5 ст. 56 Цивільного процесуального кодексу України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Відповідно до п.3 ч.1 ст. 1311 Конституції України в Україні дії прокуратура, який здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Європейський Суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції" (F.W. v. France) від 31.03.2005, заява 61517/00, пункт 27). Відповідно до ч.3 ст. 386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Ч.1 ст. 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно зі ст. 7 ЛК України, ліси можуть перебувати в державній, комунальній та приватній власності. Суб`єктами права власності на ліси є держава, територіальні громади, громадяни та юридичні особи. Відповідно до ст. 8 ЛК України, у державній власності перебувають усі ліси України, крім лісів, що перебувають у комунальній та приватній власності. Право державної власності на ліси набувається і реалізується державою в особі Кабінету Міністрів України, Ради Міністрів автономної республіки Крим, місцевих державних адміністрацій відповідно до закону. Постійні лісокористувачі мають, зокрема, право на відшкодування збитків у випадках, передбачених законодавством. Збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню у повному обсязі відповідно до закону ( ч.4 ст. 19, ст. 24 ЛК України). За змістом ст. 10, 60 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як вже зазначалось вище, п.4 ст. 61 ЦПК України визначено, що «вирок у кримінальній справі, що набрав законної сили, або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, обов`язкові для суду, що розглядає цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок або постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою». Відповідно до ч.3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Відповідно до рішення Конституційного Суду України № 1-1/99 від 08 квітня 1999 року у справі щодо представництва прокуратурою інтересів держави, поняття «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах» означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Таким органом, відповідно до статей 6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача (абзац 2 ч.2 ст. 45 ЦПК України). На думку суду, прокурором, який звернувся до суду в інтересах ДАЗВ і ДСП «Чорнобильський спецкомбінат», не надано належних доказів порушення відповідачем прав, інтересів чи спричинення шкоди саме цим суб`єктам, оскільки матеріальна шкода від злочину спричинена довкіллю - навколишньому природному середовищу. Прокурором не надано будь-яких доказів, що ДАЗВ та ДСП «Чорнобильський спецкомбінат» є розпорядниками чи власниками незаконно порубаних дерев та земельної ділянки, на якій вони були розміщені, а також, що позивачів було визнано потерпілою стороною у кримінальному провадженні. Статтею 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та Положення про Державну екологічну інспекцію України, затверджену указом Президента України від 13.04.2011 №454/2011, передбачено, що Державна екологічна інспекція є центральним органом виконавчої влади та утворюється для забезпечення реалізації державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Держекоінспекція України здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законодавства про охорону, захист, використання і відтворення лісів, в т.ч. повноваження щодо пред`явлення претензій про відшкодування збитків, втрат, заподіяних державі в результаті порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища та виживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем і відповідачем в судах. Бюджетним кодексом України передбачено спрямування та процентне зарахування до бюджетів грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Враховуючи викладене вище, погоджуючись з тим, що злочином було заподіяно шкоду інтересам держави, і ці збитки підлягають відшкодуванню, проте, розглядаючи справу в межах заявлених позовних вимог, суд приходить до висновку про неможливість задоволення позовних вимог, оскільки Державне агентство України з управління зоною відчуження та ДСП «Чорнобильський спецкомбінат» не є особами, яким заподіяно ці збитки. На підставі наведеного, ст. 386, 1166 ЦК України, ст. 7, 8, 19, 24 ЛК України,

Outcome: dismissed