Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-10 00:00:00

29 березня 2019 року позивач [PERSON] , звернулася до суду в інтересах [PERSON] з позовом до ОКУ «Білгород Дністровське медичне училище», треті особи, які не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача, директор ОКУ «Білгород Дністровське медичне училище» Кірсей В.Д.; Міністерство освіти і науки України; Одеський Регіональний центр оцінювання якості освіти; Департамент освіти і науки Одеської обласної державної адміністрації, про скасування наказу, 04.10.2019 року змінивши позовні вимоги остаточно просить суд: визнати незаконним та скасувати наказ директора Обласної комунальної установи «Білгород Дністровське медичне училище» Кірсея В.Д. від 02.07.2018 року № 02-46/143 С «Про відрахування зі складу студентів за невиконання навчального плану»; визнати незаконною відповідь ОКУ «Білгород-Дністровське медичне училище» № 01-17/222-ОД від 03.09.2019 про відмову в поновленні [PERSON] в складі студентів ІІ курсу ОКУ Білгород-Дністровське медичне училище» та переведенні її на ІІІ курс навчання; поновити в складі студентів з винесенням наказу про поновлення у складі студентів ІІ курсу та переведення на ІІІ курс навчання. Заявлені позовні вимоги обґрунтовує тим, що наказом від 12.08.2016 року Обласної комунальної установи «Білгород-Дністровське медичне училище» та відповідно до договору про надання освітніх послуг від 03.08.2016 року [PERSON] зарахована до вказаного навчального закладу по спеціальності «Медсестринство, спеціалізації «Лікувальна справа». Наказом директора ОКУ «Білгород-Дністровське медичне училище» від 02.08.2018 року № 02-46/143-С «Про відрахування зі складу студенів за невиконання навчального плану позивача, студентку ІІ курсу групи «Б» спеціальності 223«Медсестринство, спеціалізації «Лікувальна справа» відраховано з числа студентів медичного училища. Підставою для цього послугувало відсутність реєстрації на ЗНО. Разом з тим, позивач вказує, що не з`явилась для проходження атестації у формі зовнішнього незалежного оцінювання з відповідного навчального предмета через поважні причини, а саме за інших обставин які об`єктивно унеможливлюють з`явлення на атестацію, а саме через підстави, які захищені ст. 9 Європейської конвенції про захист прав і основоположних свобод» від 04.11.1950 року релігійні переконання. Вказує, що нею і раніше підіймалось питання у попередніх зверненнях, зокрема відмова проходити ЗНО була мотивована у зв`язку з релігійними та світоглядними переконаннями, оскільки їй мав присвоюватись якийсь код /РІN-код персональний номер/, штрих-код доступу до інформації про учня в базі даних учасника ЗНО /персональний штрих-код студента/. Більш того, необхідно заповнювати згоду на проходження ЗНО та надавати свої персональні дані до системи, яка реєструє учасників ЗНО та присвоює їм незрозумілі штрих-коди,які є ідентифікаторами у ній замість ім`я. Наполягає, що людина творіння Боже, а тому ототожнення її з ідентифікаційним номером /штрих-кодом/, який їй присвоюється при проведенні ЗНО ображає її релігійні та особисті почуття. Випадки присвоєння людині номерів засуджено вироком Нюрнберзького трибуналу 1945-1946 рр та ратифіковано постановою ВР України № 3248-VІ від 19.04.2011 року. Посилаючись на ЗУ «Про освіту» вказує, що державна підсумкова атестація може здійснюватися в різних формах, визначених законодавством, зокрема у формі зовнішнього незалежного оцінювання. Проте, Одеський регіональний центр оцінювання якості освіти\~ у своїй відповіді вказав на неможливість проходження зовнішнього незалежного оцінювання без електронної реєстрації даних дитини, що не вирішило питання про проходження обов`язкової ДПА з української мови, оскільки позивачем порушувалося питання про її проходження не у формі ЗНО. Стверджує, що за період навчання з 2016 року вона своєчасно та успішно виконувала навчальний план, академічна успішність на належному рівні, жодних заборгованостей вона не мала. Наполягає, що жодних підстав для її відрахування у відповідача не було. Більш того, згоди /погодження/ директор училища від органу студентського самоврядування не отримав. Враховуючи вищевикладене, з урахуванням відсутності рішення Одеського регіонального центру оцінювання якості освіти, Міністерства освіти і науки та будь-яких інших уповноважених органів щодо невідповідності знань позивача або не атестації з української мови та літератури та будь-яких інших доказів неправомірних дій позивача вважає, що наказ від 02.07.2018 року № 43/143-С підлягає скасуванню, а право на здобуття вищої освіти підлягає поновленню шляхом скасування наказу директора ОКУ «Білгород-Дністровське медичне училище» та поновлення її на навчанні. 02 квітня 2019 року Ухвалою Білгород - Дністровського міськрайонного суду Одеської області по справі було відкрито загальне позовне провадження та вона призначена до підготовчого судового розгляду. 25 квітня 2019 року та 11 жовтня 2019 року від\~ директора ОКУ "Білгород - Дністровське медичне училище надійшов відзив на позовні вимоги, відповідно до якого вказує, що [PERSON] було відраховано законно, оскільки особи, які навчаються у вищих навчальних закладах, зобов`язані виконувати вимоги освітньої /наукової/ програми. Відповідно до п.4 ч.1 т 46 ЗУ «Про вищу освіту», однією з підстав відрахування здобувача вищої освіти є невиконання навчального плану. А саме, [PERSON] не здійснила реєстрацію на зовнішнє незалежне оцінювання і не склала його.\~ Вказує, що дійсно наказом № 1224 від 22.08.2018 Міністерства освіти і науки України затверджено Положення про державну підсумкову атестацію студентів, які здобувають освітньо-кваліфікаційний рівень молодшого спеціаліста з одночасним завершенням здобуття повної загальної середньої освіти, у якій зазначено, що атестація проводиться у навчальному закладі в письмовій формі або у формі ЗНО. Студенти, які зазначені у пп. 1-4 п 1 розділу ІІІ Положення проходять атестацію в закладі освіти. Проте, [PERSON] не відноситься до вказаного переліку. Відповідач стверджує, що у разі поновлення [PERSON] у складі студентів, обов`язок щодо складання ЗНО не зникає. Вважає, що поновити позивача [PERSON] у складі студентів можливо за умови зобов`язання її скласти ДПА у формі ЗНО. Наполягає, що складання ДПА у формі ЗНО є обов`язковою умовою здобувачів освіти, які здобувають освітньо-кваліфікаційний рівень молодшого спеціаліста з одночасним завершенням здобуття повної загальної середньої освіти. Вказана умова є однаковою для всіх студентів. Отже, якщо громадянка [PERSON] відмовляється складати ДПА у формі ЗНО це є невиконання навчального плану, а перезарахувати ДПА , яке було складено у вечірній школи не є можливим, так як немає сертифікату ЗНО. З вказаних вище підстав, відповідач просив у задоволенні позову [PERSON] відмовити повністю. Представник третьої особи Міністерства освіти і науки України 14.05.2019 року надав письмові пояснення, відповідно до яких вважає безпідставними та необґрунтованими позовні вимоги [PERSON] . Вказує, що питання проходження державної підсумкової атестації у формі зовнішнього незалежного оцінювання урегульоване законодавчими нормами. Зазначає, що запровадження зовнішнього незалежного оцінювання є одним із стратегічних напрямів державної політики України в галузі освіти, який гарантує рівні права при вступі до вищих навчальних закладів на навчання для здобуття вищої освіти на конкурсній основі відповідно до рівня здобутих знань абітурієнтів під час навчання та їх здібностей щодо опанування освітньо-професійних програм молодшого спеціаліста, бакалавра, спеціаліста, магістра. 17.05.2019\~ року, представник Одеської обласної державної адміністрації Департаменту освіти і науки надав письмові пояснення відповідно до яких вказує, що у п.2 наказу Міністерства освіти і науки України від 31.10.2017 року № 1433 зазначено, що у 2017/2018 навчальному році державна підсумкова атестація студентів з предмета «Українська мова» проводиться у формі зовнішнього незалежного оцінювання у строки, визначені МОН України. Порядок реєстрації для участі у ЗНО визначено наказом МОН України від 11.12.2015 року № 1278. Відповідно до п.4 розділу ІІІ зазначеного наказу, у разі неможливості зареєструватися для участі у ЗНО у встановлений спосіб, особа має звернутись до відповідного регіонального центру оцінювання якості освіти. Наказом Міністерства освіти і науки України від 29.12.2014 року № 1529 « Про затвердження зразка Сертифіката зовнішнього незалежного оцінювання, зразка Інформаційної картки до нього та їх технічного опису» визначено, що в Сертифікаті праворуч від фотографії в 5,6 рядку зазначається прізвище, ім`я та по-батькові особи, яка зареєстрована для проходження ЗНО. Під час заповнення та формування реєстраційної картки для участі в ЗНО особа може відмовитись від присвоєння штрих-коду, поставивши відповідну позначку. 06 червня 2019 року від\~ адвоката позивача - [PERSON] надійшла відповідь на відзив, відповідно до якої про сить позовні вимоги задовольнити, посилаючись на те, що наказ про відрахування [PERSON] є незаконним, підлягає скасуванню з поновленням її у складі студентів, вказане підтверджується нормами закону. Підстава за якою директор ОКУ "Білгород - Дністровське медичне училище" вирішив відрахувати [PERSON] законами не передбачена, жодних підстав для відрахування у відповідача не було, тому порушено Конвенцію ООН про боротьбу з дискримінацією в галузі освіти від 14 грудня 1960 року, оскільки щодо [PERSON] закрито доступ до освіти будь - якого ступеню або рівня. У відзиві на позов не наведено доводів щодо дотримання процедури відрахування. 26 листопада 2019 року Ухвалою Білгород - Дністровського міськрайонного суду підготовче провадження по справі було закрито та вона призначена до судового розгляду по сутті. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити з підстав, наведених у позові. Представник відповідач ОКУ «Білгород-Дністровське медучилище» в судовому засіданні з позовними вимогами не погодилася, просить суд в їх задоволені відмовити. Представник третьої особа Міністерство освіти і науки України в судове засідання не з`явився, причину неявки суду не повідомив, матеріали справи містять його письмові пояснення проти позову. Третя особа Департамент освіти і науки Одеської обласної державної адміністрації в судове засідання не з`явився, надавши письмові пояснення проти позову, в яких просить суд розглядати справу за відсутність представника. Третя особа Одеський регіональний центр оцінювання якості в судове засідання не з`явився, про дату, час та\~ місце розгляд справи повідомлявся належним чином, причина неявки суду невідома. Вислухавши представника позивача, представника відповідача, вивчивши матеріали справи, ретельно перевіривши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до висновку про необхідність часткового задоволення позовних вимог з огляду на наступне. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин. Судом встановлено, що позивач [PERSON] 12.08.2016 року була зарахована\~ до ОКУ «Білгород-Дністровське медичне училище» за спеціальністю 223 «Медсестринство» спеціалізації «Лікувальна справа», що підтверджується копією договору про надання освітніх послуг між ОКУ «Білгород-Дністровське медучилище» та фізичною особою та копією студентського квитка. /л.с.24,30-35/. Наказом № 02-46/143-С від 02.07.2018 рок [PERSON] , студентку ІІ курсу групи «Б» спеціальності 223 «Медсестринство» спеціалізації «Лікувальна справа» з фінансуванням за кошти фізичних осіб, освітньо-кваліфікаційного рівня молодший спеціаліст відраховано зі складу студентів за невиконання навчального плану з 02.07.22018 року. /л.с.25/. Матеріали справи містять неодноразові звернення позивачем та її матір`ю до уповноважених органів, зокрема ОКУ «Білгород-Дністровського медичного училища», Департаменту освіти та науки та Міністерства освіти і науки, Одеського регіонального центру оцінювання якості освіти з приводу можливості складання ДПА в іншій формі, ніж ЗНО, а саме - в навчальному закладі в письмовій формі. /л.с.8-9,11-12,13-14,15,17,18/. У листі № 01-17/420 від 01.12.2017 року ОКУ "Білгород-Дністровське медичне училище" зокрема зазначено, що на підставі наказу Міністерства освіти і науки України № 1224 від 22.08.2017 «Про затвердження Положення про державну підсумкову атестацію студентів, які здобувають освітньо-кваліфікаційний рівень молодшого спеціаліста з одночасним завершенням здобуття повної загальної середньої освіти» у 2018 році ЗНО з української мови складатимуть випускники не лише шкіл, а й вищих навчальних закладів. Атестація з української мови є обов`язковою. Кожен з учасників самостійно повинен зареєструватись на ЗНО у 2018 році. /л.с.10/. Згідно листа № 08/01-53 від 07.02.2018 року Одеського регіонального центру оцінювання якості освіти повідомлено, що без електронної реєстрації даних [PERSON] студентки ІІ курсу Б групи\~ л/с ОКУ «Білгород-Дністровське медичне училище» участь у її зовнішньому незалежному оцінюванні не є можливою. /л.с.16/. Разом з тим, згідно листа № 4.2-15-3680-17 від 28.11.2017 року Міністерства освіти і науки акцентовано увагу, що відповідно ч.8 ст 12 ЗУ «Про освіту» результати навчання здобувачів освіти на кожному рівні повної загальної освіти оцінюються шляхом державної підсумкової атестації, яка може здійснюватись в різних формах, визначених законодавством, зокрема у формі зовнішнього незалежного оцінювання. /л.с.27/. Згідно протоколу № 1 позапланового засідання адміністративної ради від 19.02.2018 року та листа № 01-17/6-ОД від 02.03.2018 року ОКУ «Білгород-Дністровське медичне училище» повідомлено [PERSON] , що у разі, коли особа не з`явиться для складання ДПА у формі ЗНО напроти цього предмета буде стояти оцінка «незадовільно»,\~ в результаті чого студента не може бути переведено до наступного курсу навчання. Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Так, відповідно до статті 53 Конституції України, кожен має право на освіту. Повна загальна середня освіта є обов`язковою. Держава забезпечує доступність і безоплатність дошкільної, повної загальної середньої, професійно-технічної, вищої освіти в державних і комунальних навчальних закладах; розвиток дошкільної, повної загальної середньої, позашкільної, професійно-технічної, вищої і післядипломної освіти, різних форм навчання; надання державних стипендій та пільг учням і студентам. Згідно із статтею 2 Закону України «Про освіту», кожен має право на якісну та доступну освіту, право на освіту включає право здобувати освіту впродовж усього життя, право на доступність освіти, право на безоплатну освіту у випадках і порядку, визначених Конституцією та законами України. Нормами статті 27 Конвенції ООН про права дитини, прийнятої 20 листопада 1989 року, ратифікованої Постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року встановлено, що держави-учасниці визнають право дитини на освіту, і з метою поступового досягнення здійснення цього права, на підставі рівних можливостей, вони, зокрема: вводять безплатну й обов`язкову початкову освіту; сприяють розвиткові різних форм середньої освіти, як загальної, так і професійної, забезпечують її доступність для всіх дітей та вживають таких заходів, як введення безплатної освіти та надання у випадку необхідності фінансової допомоги; забезпечують доступність вищої освіти для всіх на підставі здібностей кожного за допомогою всіх необхідних засобів; забезпечують доступність інформації і матеріалів у галузі освіти й професійної підготовки для всіх дітей; вживають заходів для сприяння регулярному відвіданню шкіл і зниженню кількості учнів, які залишили школу. Відповідно до ч. 1 ст. 46 Закону України «Про вищу освіту», підставами для відрахування здобувача вищої освіти є: 1) завершення навчання за відповідною освітньою (науковою) програмою; 2) власне бажання; 3) переведення до іншого навчального закладу; 4) невиконання навчального плану; 5) порушення умов договору (контракту), укладеного між вищим навчальним закладом та особою, яка навчається, або фізичною (юридичною) особою, яка оплачує таке навчання; 6) інші випадки, передбачені законом. Згідно з п.14 Положення про порядок переведення, відрахування та поновлення студентів вищих закладів освіти, затвердженого Наказом Міністерства освіти України від 15 липня 1996 року № 245, студент може бути відрахований з вищого закладу освіти: за власним бажанням;\~ у зв`язку з переведенням до іншого вищого закладу освіти; за станом здоров`я на підставі висновку ЛКК; за академічну неуспішність; за порушення навчальної дисципліни і правил внутрішнього розпорядку вищого закладу освіти. Згідно ст. 63 Закону України «Про вищу освіту» особи, які навчаються у вищих навчальних закладах, зобов`язані: дотримуватися вимог законодавства, статуту та правил внутрішнього розпорядку вищого навчального закладу; виконувати вимоги з охорони праці, техніки безпеки, виробничої санітарії, протипожежної безпеки, передбачені відповідними правилами та інструкціями; виконувати вимоги освітньої (наукової) програми. На підставі п.4 ч.1 ст.46 Закону України «Про вищу освіту» підставою для відрахування здобувача вищої освіти, зокрема, є невиконання індивідуального навчального плану. Відповідно до п.11 ст.1 Закону України «Про освіту» індивідуальний навчальний план - документ, що визначає послідовність, форму і темп засвоєння здобувачем освіти освітніх компонентів освітньої програми з метою реалізації його індивідуальної освітньої траєкторії та розробляється закладом освіти у взаємодії із здобувачем освіти за наявності необхідних для цього ресурсів. Відповідно до ч. 4 ст. 10 Закону України «Про вищу освіту», заклад вищої освіти на підставі відповідної освітньої програми за кожною спеціальністю розробляє навчальний план, який визначає перелік та обсяг навчальних дисциплін у кредитах ЄКТС, послідовність вивчення дисциплін, форми проведення навчальних занять та їх обсяг, графік навчального процесу, форми поточного і підсумкового контролю. На основі навчального плану у визначеному закладом вищої освіти порядку розробляються та затверджуються індивідуальні навчальні плани студентів, що мають містити, у тому числі, обрані здобувачами вищої освіти навчальні дисципліни. Крім того зазначене положення закону п.4 ст. 46 Закону України «Про вищу освіту» конкретизується в наступних пунктах, зокрема, згідно з п.11.2 підставами для відрахування студента за невиконання навчального плану в разі невиконання вимог освітньої програми є: невідвідування обов`язкових занять без поважних причин; академічна неуспішність (не складено іспити та заліки впродовж однієї сесії); одержання незадовільної оцінки на державному екзамені, захисті дипломної, магістерської чи іншої випускної роботи; неявка на державний екзамен або на захист дипломної, магістерської чи іншої випускної роботи в період Екзаменаційної комісії. У оскаржуваному наказі № 02-46/143-С від 02.07.2018 року підставою для відрахування [PERSON] зі студентів ІІ курсу групи Б спеціальності 223 "Медсестринство", спеціалізації «лікувальна справа» зазначено саме невиконання навчального плану, оскільки позивач не з`явилась та не зареєструвалась для здачі ДПА у формі ЗНО. Разом з тим, у відповідності до п.4 ч.1 розділу ІІІ Положення про державну підсумкову атестацію студентів, які здобувають освітньо-кваліфікаційний рівень молодшого спеціаліста з одночасним завершенням здобуття повної загальної середньої освіти, затвердженого наказом МОН України № 1224 від 22.08.2017 року, атестацію у навчальному закладі з навчальних предметів, з яких у певному році передбачено проведення атестації у формі зовнішнього незалежного оцінювання, проходять студенти:які не з`явилися для проходження зовнішнього незалежного оцінювання з відповідного навчального предмета під час основної та додаткової сесій через поважні причини (смерть членів сім`ї чи близьких родичів, надзвичайні ситуації природного та техногенного походження, інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення на атестацію і підтверджуються відповідними документами), за рішенням педагогічної ради навчального закладу та на підставі відповідного наказу керівника навчального закладу. Позивач як на підставу задоволення позовних вимог вказувала на поважність не з`явлення для проходження зовнішнього незалежного оцінювання з відповідного навчального предмета через інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення на атестацію, а саме її релігійні переконання, надавши до матеріалів справи свідоцтво про прийняття хрещення [PERSON] . Позивач відмовилась реєструватись для здачі ДПА у формі ЗНО з предмету «Українська мова»\~ з релігійних переконань, оскільки вважає неможливим присвоєння ідентифікаційного номера, штрих-кода, та будь-яких інших ідентифікаторів, з підстав того, що такий варіант запису, на її думку, містить богоборчу антихристову символіку, до того ж для неї не є сприйнятим заповнення згоди на зібрання та обробку персональних даних. Відповідно до розділу IV пункту 9 абзацу 1 Порядку\~ № 25 заклад освіти після отримання від випускників реєстраційних документів формує список осіб, які проходитимуть державну підсумкову атестацію за освітній рівень повної загальної середньої освіти у формі зовнішнього незалежного оцінювання (далі - список випускників). Відповідно до розділу IV пункту 12 Порядок № 25, факт надходження реєстраційної картки до пункту обробки є підставою для опрацювання персональних даних у процесі підготовки та проведення зовнішнього оцінювання, їх використання під час прийому на навчання до закладів вищої освіти відповідно до вимог Закону України "Про захист персональних даних". Таким чином, судом встановлено, що передумовою для реєстрації участі особи у ЗНО є надання згоди на обробку персональних даних визначених положеннями вказаного Порядку. З матеріалів справи встановлено, що позивач при зверненні до відповідач із відповідною заявою вказала, що електронна реєстрація для участі в ЗНО потребує надання згоди на обробку персональних даних, що суперечить її релігійним переконанням, а відтак не надала письмової згоди для обробки його персональних даних, а тому відповідач не мав підстав для вчинення будь-яких дій із персональними даними позивача, що унеможливило проведення реєстрації для участі в зовнішньому оцінюванні. Зокрема, нормами розділу IV пункту 21 абзацу 1, 3, 4, 5 Порядку № 25 закріплено, що особі може бути відмовлено в реєстрації (перереєстрації) для участі в зовнішньому оцінюванні на підставі, зокрема ненадання документа(ів), що підтверджує(ють) достовірність інформації, зазначеної в реєстраційній картці; подання реєстраційних документів особою, яка відповідно до вимог законодавства не має права на участь у зовнішньому оцінюванні; відправлення реєстраційних документів після завершення встановленого строку реєстрації (особі, яка в період реєстрації не подавала реєстраційні документи) або перереєстрації; неналежного оформлення документів, необхідних для реєстрації. Статтею\~ 2\~ Закону\~\~\~\~ України "Про захист персональних даних" встановлено, що персональні дані - це відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована. Разом\~ з\~ тим, згідно\~\~ з\~ ч.5, 6 ст.6\~ Закону\~ України "Про захист персональних даних" обробка персональних даних здійснюється для конкретних і законних цілей, визначених за згодою суб`єкта персональних даних, або у випадках, передбачених законами України, у порядку, встановленому законодавством. Не допускається обробка даних про фізичну особу, які є конфіденційною інформацією, без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини. Таким чином, принципами обробки персональних даних є відкритість і прозорість, відповідальність, адекватність та не надмірність їх складу та змісту стосовно визначеної мети їх обробки, а підставою обробки персональних даних є згода суб`єкта персональних даних. При цьому, реалізація державних функцій має здійснюватися без примушення людини до надання згоди на обробку персональних даних, їх обробка повинна здійснюватись, як і раніше, у межах і на підставі тих\~\~\~ законів\~\~\~ і нормативно-правових актів України, на підставі яких виникають правовідносини між громадянином та державою. При цьому, вказані технології не повинні бути безальтернативними і примусовими. Особи, які відмовилися від обробки їх персональних даних, повинні мати альтернативу - використання традиційних методів ідентифікації особи. У ст. 8 Конвенції про захист осіб у зв`язку з автоматизованою обробкою персональних даних, ратифікованій\~\~\~ Законом України від 06 липня 2010 року № 2438-VI, зазначено: "Будь-якій особі надається можливість: a) з`ясувати існування файлу персональних даних для автоматизованої обробки, його головні цілі, а також особу та постійне місце проживання чи головне місце роботи контролера файлу; б) отримувати через обґрунтовані періоди та без надмірної затримки або витрат підтвердження або спростування факту зберігання персональних даних, що її стосуються, у файлі даних для автоматизованої обробки, а також отримувати такі дані в доступній для розуміння формі; c) вимагати у відповідних випадках виправлення або знищення таких даних, якщо вони оброблялися всупереч положенням внутрішнього законодавства, що запроваджують основоположні принципи, визначені у ст. 5 і 6 цієї Конвенції; …". За сталою практикою ЄСПЛ першою умовою виправданості втручання у права, гарантоване ст. 8 Конвенції, є те, що воно має бути передбачене\~\~\~ законом, причому тлумачення терміну "закон" є автономним, та до якості "закону" ставляться певні вимоги (див. рішення ЄСПЛ у справі "Толстой-Милославський проти Сполученого Королівства" (Tolstoy Miloslavsky v. the United Kingdom) від 13 липня 1995 року, заява № 18139/91, п. 37) Під терміном "закон" … слід розуміти як норми, встановлені писаним правом, так і правила, що сформувалися у прецедентному праві.\~\~ Закон\~ має відповідати якісним вимогам, насамперед, вимогам "доступності" та "передбачуваності". У відповідності до п. 14, 18 розділу ІV Порядку проведення зовнішнього незалежного оцінювання результатів навчання, здобутих на основі повної загальної середньої освіти: Для кожного учасника зовнішнього оцінювання регіональний центр формує індивідуальний конверт, що містить: 1) Сертифікат; 2) реєстраційне повідомлення учасника зовнішнього незалежного оцінювання; 3) інформаційний бюлетень; 4) медичний висновок, поданий особою для реєстрації, та повідомлення про створення особливих (спеціальних) умов для проходження зовнішнього оцінювання (для осіб, які надали медичний висновок); 5) повідомлення про надання можливості пройти зовнішнє оцінювання з певних навчальних предметів під час додаткової сесії (для осіб, які подали заяву щодо участі в додатковій сесії). 15. Індивідуальні конверти надсилаються рекомендованим поштовим відправленням: Для кожного учасника зовнішнього оцінювання на веб-сайті Українського центру створюється інформаційна сторінка, доступ до якої здійснюється за номером Сертифіката та PIN-кодом, указаним у ньому. Пунктом 19 розділу V Порядку окреслено, що кожен учасник зовнішнього оцінювання забезпечується зошитом із завданнями сертифікаційної роботи, бланком(ами) відповідей. Бланки відповідей кодуються в присутності учасника зовнішнього оцінювання спеціальними наліпками зі штрих-кодами. Після завершення тестування в пункті зовнішнього оцінювання учасник зовнішнього оцінювання може отримати зошит із завданнями сертифікаційної роботи. Позивач наполягає, що людина творіння Боже, а тому ототожнення її з ідентифікаційним номером /штрих-кодом/,\~ який їй присвоюється при проведенні ЗНО ображає її релігійні та особисті почуття. Відповідно до частини 3 статті 35 Конституції України, церква і релігійні організації в Україні відокремлені від держави, а школа від церкви. Жодна релігія не може бути визнана державою як обов`язкова. Аналогічне положення закріплене і у статті 9 Закону України № 1060-ХІІ. Навчальні заклади в Україні незалежно від форм власності відокремлені від церкви (релігійних організацій), мають світський характер, крім навчальних закладів, заснованих релігійними організаціями. Відповідно до частини 1 статті 35 Конституції України, кожен має право на свободу світогляду і віросповідання. Це право включає свободу сповідувати будь-яку релігію або не сповідувати ніякої, безперешкодно відправляти одноособово чи колективно релігійні культи і ритуальні обряди, вести релігійну діяльність. Законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень ст.ст. 55, 124 Конституції України та ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом. Оскільки положення Конституції України та Конвенції мають вищу юридичну силу (ст. 8, 9 Конституції України), а обмеження матеріального права суперечать цим положенням, то порушення цивільного права чи цивільного інтересу підлягають судовому захисту. Статтею 21 Конституції України, визначено, що усі люди є вільні і рівні у своїй гідності та правах. Права і свободи людини є невідчужуваними та непорушними. Як зазначив Конституційний Суд України у своєму рішенні № 15-рп/2004 від 02 листопада 2004 року, верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо. Отже, у сфері реалізації права справедливість проявляється, зокрема, у рівності всіх у своїх правах та перед законом, а справедливе застосування норм права повинно мати передусім недискримінаційний підхід, неупередженість. Відповідно до\~ статті 6 частини 1 Закону України "Про загальну середню освіту" від 13.05.1999 року № 651-XIV, громадянам України незалежно від раси, кольору шкіри, особливостей інтелектуального, соціального і фізичного розвитку особистості, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак забезпечується доступність і безоплатність здобуття повної загальної середньої освіти у державних і комунальних навчальних закладах. Окрім того, відповідно до статті 12 частин 8, 9 Закону України "Про освіту" від 05.09.2017 року,\~ № 2145-VIII,\~ результати навчання здобувачів освіти на кожному рівні повної загальної середньої освіти оцінюються шляхом державної підсумкової атестації, яка може здійснюватися в різних формах, визначених законодавством, зокрема у формі зовнішнього незалежного оцінювання. Державна підсумкова атестація здобувачів початкової освіти здійснюється лише з метою моніторингу якості освітньої діяльності закладів освіти та/або якості освіти. Порядок, форми проведення і перелік навчальних предметів, з яких проводиться державна підсумкова атестація, визначає центральний орган виконавчої влади у сфері освіти і науки. Порядок, умови, форми та особливості здобуття повної загальної середньої освіти визначаються спеціальним законом. Відповідно до статті 64\~ абзацу 10 Закону України № 2145-VIII до повноважень центрального органу виконавчої влади у сфері освіти і науки належить, зокрема затвердження форму і зміст документів про освіту державного зразка. Відповідно до статті 64\~ частини 2 Закону України № 2145-VIII, акти центрального органу виконавчої влади у сфері освіти і науки, прийняті в межах його повноважень, є обов`язковими до виконання державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, до сфери управління яких належать заклади освіти, а також закладами освіти незалежно від форми власності. Відповідно до розділу\~ ІІ пункту 3 Положення про державну підсумкову атестацію учнів (вихованців) у системі загальної середньої освіти, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 30 грудня 2014 року № 1547 (далі по тексту - Положення № 1547), атестація може проводитися у формі зовнішнього незалежного оцінювання. У такому випадку порядок її проведення визначається порядком проведення зовнішнього незалежного оцінювання та моніторингу якості освіти, який встановлюється Кабінетом Міністрів України. Постановою Кабінету Міністрів України від 25.08.2004,\~ № 1095 "Деякі питання запровадження зовнішнього незалежного оцінювання та моніторингу якості освіти" було затверджено Порядок проведення зовнішнього незалежного оцінювання та моніторингу якості освіти (далі по тексту - Порядок № 1095). Відповідно до пункту 6 Порядку № 1095 участь у зовнішньому незалежному оцінюванні може взяти особа, яка є випускником навчального закладу системи загальної середньої освіти або має певний освітній рівень і зареєструвалася для проходження зовнішнього незалежного оцінювання в установленому порядку (далі - учасник зовнішнього оцінювання). Відповідно до пункту 42 підпункту\~ 1 Порядку № 1095, підставою для реєстрації особи для участі в зовнішньому незалежному оцінюванні є подані нею реєстраційні документи. Факт надходження реєстраційної картки, сформованої особою, яка бажає зареєструватися, до пункту обробки є підставою для опрацювання персональних даних у процесі підготовки та проведення зовнішнього незалежного оцінювання, їх використання під час прийому на навчання відповідно до вимог Закону України "Про захист персональних даних". Відповідно до пункту 2 підпунктів 1, 2, 3\~ Наказу Міністерства освіти і науки України від 31.07.2017 року, № 1103 "Деякі питання проведення в 2018 році зовнішнього незалежного оцінювання результатів навчання, здобутих на основі повної загальної середньої освіти", встановлено,\~ що в 2018 році зовнішнє незалежне оцінювання результатів навчання, здобутих на основі повної загальної середньої освіти, проводитиметься з 22 травня до 14 липня; кожен зареєстрований учасник зовнішнього незалежного оцінювання має право скласти тести не більш як із чотирьох навчальних предметів із Переліку; для проведення зовнішнього незалежного оцінювання з англійської, іспанської, німецької, французької мов використовуються завдання сертифікаційних робіт у формі предметних тестів, що містять завдання двох рівнів складності: академічного та профільного. Відповідно до розділу I пункту 3 Порядку проведення зовнішнього незалежного оцінювання результатів навчання, здобутих на основі повної загальної середньої освіти, затвердженою наказом Міністерства освіти і науки України від 10 січня 2017 року № 25, участь у зовнішньому оцінюванні може взяти особа, яка має повну загальну середню освіту або здобуде її у поточному навчальному році та зареєструвалася відповідно до вимог розділу IV цього Порядку. Відповідно до розділу ІІІ пункту 2 підпункту 1 Порядку проведення зовнішнього незалежного оцінювання результатів навчання, здобутих на основі повної загальної середньої освіти, затвердженою наказом Міністерства освіти і науки України від 10 січня 2017 року № 25, учасник зовнішнього оцінювання зобов`язаний ознайомитися з цим Порядком, дотримуватися його вимог. Відповідно до розділу IV пункту 1 Порядку\~ проведення зовнішнього незалежного оцінювання результатів навчання, здобутих на основі повної загальної середньої освіти, затвердженою наказом Міністерства освіти і науки України від 10 січня 2017 року № 25, подання реєстраційних документів особами, які бажають пройти зовнішнє оцінювання, а також унесення змін до реєстраційних даних (перереєстрація) здійснюються у строки, що встановлюються наказом Міністерства освіти і науки України. Відповідно до розділу IV пункту 2 Порядку проведення зовнішнього незалежного оцінювання результатів навчання, здобутих на основі повної загальної середньої освіти, затвердженою наказом Міністерства освіти і науки України від 10 січня 2017 року № 25, особа, яка реєструється для проходження зовнішнього оцінювання, має подати до відповідного регіонального центру у визначений цим Порядком спосіб комплект реєстраційних документів, що містить, зокрема: 1) заповнену реєстраційну картку, оформлену на бланку, виготовленому за Технічним описом реєстраційної картки; 2) копію паспорта громадянина України; 3) копію документа про повну загальну середню освіту (для осіб, які здобули повну загальну середню освіту (далі - випускники минулих років)) або довідку (додаток 3) з місця навчання, яка підтверджує, що особа здобуде повну загальну середню освіту в поточному навчальному році (для учнів (слухачів, студентів) закладів освіти, які здобудуть повну загальну середню освіту в поточному навчальному році та не проходять державну підсумкову атестацію у формі зовнішнього оцінювання у випадках, передбачених законодавством, а також для випускників поточного навчального року закордонних закладів освіти). Як вбачається з матеріалів справи, на момент реєстрації учасників для проходження ДПА у формі ЗНО у позивача не було паспорту з підстав відмови в оформленні та видачі їй паспорта громадянина України старого зразка у вигляді книжечки (на паперових носіях). 19.11.2018 року Одеським апеляційним судом винесено рішення, яким зобов`язано Головне управління Державної міграційної служби України в Одеській області в особі Білгород-Дністровського районного відділу Головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області оформити та видати паспорт громадянина України у вигляді книжечки (на паперових носіях) старого зразка [PERSON] з проставленою відміткою місця проживання. Варто зауважити, що у наведеному вище рішенні, що набрало законної сили, при вирішенні спору є посилання на висновок Великої Палати Верховного Суду у зразковій справі Пз /9901/2/18\~ про те, що законодавець, приймаючи Закон України від 14 липня 2016 року № 1474-VIII"Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо документів, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус, спрямованих на лібералізацію Європейським Союзом візового режиму для України"\~ (далі - Закон № 1474-VIII), яким внесено зміни до Закону № 5492-VI, не дотримався вимог, за якими такі зміни повинні бути зрозумілими та виконуваними, не мати подвійного тлумачення, не звужувати права громадян у спосіб, не передбачений\~ Конституцією України, та не допускати жодної дискримінації залежно від часу виникнення правовідносин з отримання паспорта громадянина України. Як зазначено у\~ постанові\~ Великої Палати Верховного Суду від 19 вересня 2018 року у зразковій справі Пз/9901/2/18 , будь-яке обмеження прав і свобод особи повинно бути чітким та законодавчо визначеним, однак, таке обмеження, як неможливість отримання паспорта у формі книжечки, законодавством не передбачено. Аналогічні правовідносини виникли у даній цивільній справі, лист № 21.1/10-2335 від 20.10.2017 року Державної наукової установи\~ Інституту Модернізації змісту освіти «Щодо деяких питань проведення у 2018 році ДПА студентів,\~ які здобувають освітньо-кваліфікаційний рівень молодшого спеціаліста з одночасним завершенням здобуття повної загальної середньої освіти», на який посилається як на обов`язковість проведення у 2018 році ДПА з української мови та літератури у формі ЗНО, відповідач, не може звужувати права осіб, що надані їм згідно ст. 12 ЗУ «Про освіту» та Наказу №1224 від 22.08.2017 року Міністерства освіти і науки, яким затверджено Положення про ДПА студентів, які здобувають освітньо-кваліфікаційний рівень молодшого спеціаліста з одночасним завершенням здобуття повної загальної середньої освіти». Таким чином, існує альтернатива у проходженні державної підсумкової атестації і в інших формах, ніж ЗНО. Згідно статті\~ 2 Закону України № 2145-VIII законодавство України про освіту ґрунтується на Конституції України та складається із цього Закону, спеціальних законів, інших актів законодавства у сфері освіти і науки та міжнародних договорів України, укладених в установленому законом порядку. Підзаконні нормативно-правові акти не можуть звужувати зміст і обсяг конституційного права на освіту, а також визначених законом автономії суб`єктів освітньої діяльності та академічних свобод учасників освітнього процесу. Суб`єкт освітньої діяльності має право самостійно приймати рішення з будь-яких питань у межах своєї автономії, визначеної цим Законом, спеціальними законами та/або установчими документами, зокрема з питань, не врегульованих законодавством. Відповідно до ч. 1 ст.5 Закону України\~ «Про освіту», освіта є державним пріоритетом, що забезпечує інноваційний, соціально-економічний і культурний розвиток суспільства. Фінансування освіти є інвестицією в людський потенціал, сталий розвиток суспільства і держави. Частиною першою статті 8 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Відтак, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам. Суд вважає, що відрахування позивача не у спосіб та не з підстав, встановлених законом свідчить про порушення права позивача на отримання вищої освіти. Таким чином, враховуючи викладене, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в частині визнання незаконним та скасування № 02-46/143-С про відрахування [PERSON] зі складу студентів за невиконання навчального плану 2. Відповідно до ч. 3-4 ст.46 Закону України «Про вищу освіту», особа, відрахована з закладу вищої освіти до завершення навчання за відповідною освітньою програмою, має право на поновлення на навчання в межах ліцензованого обсягу закладу вищої освіти. Згідно з п. 16 положення «Про порядок переведення, відрахування та. поновлення студентів вищих закладів освіти», затвердженого наказом Міністерства освіти України N 245 від 15.07.96 року, поновлення до складу студентів здійснюється ректором (директором) вищого закладу освіти незалежно від тривалості перерви в навчанні, причини виключення, трудового стажу, форми навчання і з врахуванням здатності претендента успішно виконувати графік навчального процесу. Таким чином, у зв`язку з незаконним відрахуванням особи-позивача з ОКУ «Білгород-Дністровське медичне училище» вона має бути поновлена у відповідному закладі у тому становище, яке перебувало відрахуванню, тобто на ІІ курсі з можливістю за законних підстав переведення її на ІІІ курс ОКУ «Білгород-Дністровське медичне училище» по спеціальності 223 «Медсестринство, спеціалізації «Лікувальна справа». Проте, суд вважає недоцільним зобов`язувати відповідача видати наказ про поновлення, як про те вказує у прохальній частині позову позивач, оскільки ведення розпорядчих документів відноситься до повноважень відповідальної на те особи ОКУ «Білгород-Дністровське медичне училище», а поновлення [PERSON] у даному закладі за рішенням суду вже є наслідком видання відповідного наказу. Стосовно вимог щодо визнання незаконною відповідь № 01-17/222-ОД від 03.09.2019 року про відмову в поновленні [PERSON] в складі студентів ІІ курсу ОКУ «Білгород-Дністровське медичне училище» та переведення її на ІІІ курс навчання, суд вважає за необхідне вказати про наступне. Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернулась до відповідача ОКУ «Білгород-Дністровське медичне училище» із заявою від 15.08.2019 року, у якій вказала, що нею навчальний план успішно виконано, вона отримала свідоцтво про здобуття повної загальної середньої освіти, пройшла державну підсумкову атестацію з української мови, біології та математики. За таких обставин, просила поновити її на ІІІ курс навчання. Листом № 01-17/222-ОД від 03.09.2019 ОКУ «Білгород-Дністровське медичне училище» повідомлено, що відповідно до навчального плану ОКУ «Білгород-Дністровське медичне училище», яке є закладом вищої освіти, складання ДПА у формі ЗНО є обов`язковою, тобто зарахувати ДПА та перевести [PERSON] на ІІІ курс неможливо. Разом з тим, листи, інструкції, методичні рекомендації, інші документи органів виконавчої влади, крім наказів, зареєстрованих Міністерством юстиції України, та документів, що регулюють внутрішню діяльність органу, не є нормативно-правовими актами і не можуть встановлювати правові норми. Таким чином, оскільки відповідь № 01-17/222-ОД від 03.09.2019 року ОКУ «Білгород-Дністровське медичне училище» містить лише інформативний характер, тож вимоги щодо визнання її незаконною є необґрунтованими. На підставі викладеного,

Outcome: partial