Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-25 00:00:00

[PERSON] 30.10.2019 року звернулася до суду з позовом, в якому просила змінити прізвище дитини [PERSON] , [INFO] на " [PERSON] "; зобов`язати відділ державної реєстрації актів цивільного стану внести відповідні зміни до актового запису №352 від 02.07.2013 року про народження [PERSON] , [INFO] ; вирішити питання про розподіл судових витрат. В обґрунтування позову вказала, що перебувала у зареєстрованому з відповідачем 02.07.2010 року шлюбі, який за рішенням Суворовського районного суду м. Херсона від 15.07.2014 року розірвано. Від шлюбу мають малолітню доньку [PERSON] , яка народилася [INFO] . Рішенням Суворовського районного суду м. Херсона від 16.01.2015 року, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду Херсонської області від 18.02.2015 року, місце проживання малолітньої доньки [PERSON] визначено разом з нею. 14.11.2014 року рішенням №127 виконавчого комітету Комсомольської районної у м. Херсоні ради "Про зміну прізвища" визначено змінити прізвище дитини з " [PERSON] " на " [PERSON] " та зобов`язано відділ державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Комсомольського районного управління юстиції у м. Херсоні внести відповідні зміни до актового запису про народження, на підставі чого видано нове свідоцтво про народження дитини. Рішенням Суворовського районного суду м. Херсона від 23.12.2015 року та рішенням Апеляційного суду Херсонської області від 16.03.2016 року визнано незаконним та скасовано вищевказане рішення. На час звернення до суду, між нею та громадянином Латвії [PERSON] укладено шлюб. Рішенням Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ у справі №667/2146/15-ц визначено спосіб участі [PERSON] у вихованні малолітньої доньки [PERSON] . Останнім часом, призначені рішенням суду побачення доньки та батька не відбуваються, в зв`язку з бажанням батька та дитини. Так, на протязі півроку мали місце неодноразові нез`явлення відповідача на побачення з донькою. З іншого боку, починаючи з серпня 2019 року донька [PERSON] відмовляється від побачень з батьком, у дитини починається істерика, сльози, вона просить не відправляти її на побачення. Зазначає, що примусові побачення доньки з батьком та зміна прізвища дитини на " [PERSON] " мають негативні наслідки для [PERSON] . Відносини між батьком та дитиною склалися неприязні, після спілкування з батьком, дитина почала замикатися в собі, страждати перепадами настрою, в зв`язку із чим потребує психологічної допомоги. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 18.11.2019 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. 05.12.2019 року відповідачем подано відзив на позовну заяву, у якому вказав, що він, як батько намагається максимально, наскільки йому дозволяють обставини, виконувати свої батьківські обов`язки по відношенню до доньки, не ухиляється та ніколи не ухилявся від їх виконання та максимально намагається не втратити із нею зв`язок, та сформувати у дитини позитивне бачення його як батька, що він позбавлений був можливості зробити практично протягом всього життя доньки через перешкоди, які постійно, протягом вже більше шести років чиняться йому з боку колишньої дружини. Так, фактично від самого народження доньки, позивачка повністю ізолювала доньку від нього, не надавала йому можливості ані бачитися з дитиною, ані піклуватися про неї, у зв`язку із чим вимушений був вирішувати питання щодо порядку його спілкування з донькою шляхом звернення до органу опіки та піклування, а потім і до суду. Позивачкою рішення суду не виконується, систематично не надавала та не надає йому можливості бачитися із донькою у день та час, визначені рішенням суду, у зв`язку із чим, вона неодноразово притягувалася до відповідальності за невиконання судового рішення. На теперішній час, за фактом невиконання позивачкою судового рішення про зобов`язання не чинити йому перешкоди у вихованні та вільному спілкуванні із донькою відкрито кримінальне провадження №12019230020000135 від 12.01.2019 р. Наразі, його зустрічі із донькою якщо і відбуваються, то тривають лише кілька хвилин. У інших випадках, позивачка скасовує зустрічі, посилаючись або на хворобу дитини, не надаючи йому при цьому можливості провідати дитину, та не надаючи йому на численні прохання жодної інформації щодо того, у якому стані та де саме перебуває дитина, який у неї діагноз, яке лікування вона отримує. У літній період часу, [PERSON] досить часто скасовує зустрічі посилаючись на те, що вони із дитиною перебувають на морі, на відпочинку. При цьому, остання знову ж таки, жодним чином не повідомляє де саме перебуває дитина. Не відповідають дійсності твердження позивачки щодо того, що його побачення із дитиною не відбуваються у зв`язку із бажанням його та дитини, що на протязі півроку мали місце його неодноразові нез`явлення на побачення. Так, у деяких невідкладних випадках, зустрічі із донькою не відбуваються з його ініціативи, однак, виключно у тих випадках коли він перебуває за межами міста у невідкладних справа, або ж коли не може з`явитися на зустріч у зв`язку із хворобою. При цьому, він щоразу повідомляє заздалегідь державного виконавця, та щоразу просить відкласти проведення виконавчих дій та перенести таку зустріч на інший день та час. Однак, позивачка категорично відмовляється переносити його зустрічі із дитиною. Позивачка, на його думку, намагається всіляко обмежити його спілкування із донькою, змушуючи [PERSON] висловлювати та видавати за своє небажання зустрічатися з ним, проводити разом час, а також бажання повернутися разом з матір`ю додому. Він активно приймає участь в утриманні дитини, додаткових витратах тощо. Вказав, що питання щодо доцільності зміни прізвища його доньки неодноразово вирішувалося компетентними органами за зверненнями позивачки. Позивачкою свідомо штучно були створені обставини задля того, аби донька не сприймала своє власне прізвище [PERSON] , яке пов`язує її з ним як з батьком. Ставлення дитини до свого прізвища, яке висвітлено у висновках психологів, які були надані зокрема позивачкою, та з огляду на всі обставини та факти неправомірної поведінки саме [PERSON] , свідома ізоляція дитини від нього, свідчать про необізнаність дитини щодо свого справжнього власного прізвища у зв`язку з поведінкою оточуючих її дорослих, а тому, вважає, що відсутні передбачені законом підстави для зміни прізвища без згоди батька, оскільки малолітня дитина, в силу свого віку, психофізіологічних особливостей розвитку, а також впливу, який мають на неї дорослі члени сім`ї позивачки і сама позивачка, не може належно оцінити ситуацію щодо зміни прізвища. В свою чергу, в інтересах дитини не втратити зв`язок із рідним батьком, який любить її, бажає приймати участь у її житті, займатися її належним вихованням, та бажає забезпечити їй щасливе майбутнє. При цьому, вказує, що наразі ним вживаються всі можливі заходи для налагодження взаємовідносин із донькою для того, щоб вона сприймала його як люблячого батька, а не негативного персонажа, та аби він дійсно став частиною її життя. Просив відмовити у задоволенні позову. 11.02.2020 року відповідачем подано клопотання про долучення до матеріалів справи доказів. 21.04.2020 року представником позивачки подано клопотання про дослідження в судовому засіданні електронного доказу, виклик в судове засідання експерта, допит малолітньої особи, виклик та допит свідків; долучення до матеріалів справи доказів. 10.06.2020 року представником відповідача подано клопотання про долучення до матеріалів справи доказів. 11.06.2020 року представником позивачки подано клопотання про долучення до матеріалів справи доказів. 11.06.2020 року представником відповідача подано клопотання про виклик та допит свідків. Ухвалою Херсонського\~міського суду\~Херсонської області\~від 11.06.2020\~року замінено третю особу - Корабельний районний у м.Херсоні відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області правонаступником - Корабельний районний у місті Херсоні відділ державної реєстрації актів цивільного стану південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса); в задоволенні клопотання про дослідження електронного доказу, допиту малолітньої [PERSON] , [INFO] відмовлено; зобов`язано орган опіки та піклування надати суду письмові пояснення щодо заявленого позову, роз`яснити, що присутність представника в судовому засіданні є правом сторони, якщо її явка не визнавалася обов`язковою; клопотання сторін про допит свідків та експерта задоволено; зобов`язано осіб, якими заявлені відповідні клопотання забезпечити явку в судове засідання свідків та експерта; закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті; встановлено наступний порядок з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами: після заслуховування вступних слів сторін дослідити письмові докази, допитати свідків сторони позивача (28.10.2020 року), заслухати пояснення судового експерта-психолога [PERSON] з приводу висновку судово-психологічної експертизи [PERSON] від 02.08.2019 р., допитати свідків сторони відповідача (11.11.2020 року). 21.09.2020 року представником виконавчого комітету Корабельної районної у м. Херсоні ради подано висновок щодо предмету спору. 27.10.2020 року представником позивачки подано клопотання про долучення до матеріалів справи доказів. 07.04.2021 року представником позивачки подано клопотання про долучення до матеріалів справи доказів. В судовому засіданні позивачка та її представник позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити з підстав, вказаних у позовній заяві. Представник відповідача позовні вимоги не визнала, просила відмовити у задоволенні позову, дала пояснення, аналогічні викладеним у відзиві. Представники третіх осіб в судове засідання не прибули, в матеріалах справи наявні заяви третіх осіб про розгляд справи у відсутність їх представників. Суд, заслухавши вступні слова позивачки, її представника, представника відповідача, допитавши 28.10.2020 року та 26.04.2021 року свідків, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини. Допитана в судовому засіданні 28.10.2020 року в якості свідка вихователька дитячого садочку та подруга позивачки [PERSON] суду пояснила, що донька позивачки [PERSON] називає своє прізвище - [PERSON] та не асоціює себе як [PERSON] . Вона займалася з [PERSON] у старшій групі, дівчина вже вміла читати, її теку вона підписувала як [PERSON] , а дівчина плакала коли про це дізналася. Вона завжди вважала себе [PERSON] , казала, що це прізвище її любимої мами. На прізвище [PERSON] , [PERSON] взагалі не відкликалася. По п`ятницям дівчина казала, що її не улюблений день неділя та вона не має бажання зустрічатися з татом. У понеділок вона завжди була пригнічена. Позивачку знає давно, ще до народження [PERSON] , познайомилися на семінарі по логопедії, так і почали товаришувати, разом відпочивали. Матір позивачки її начальниця завідуюча дитячим садком. Вона бачила, що у [PERSON] були синці на руках, відповідач позивачку ображав, гуляв, випивав, він з пологового дружину з донькою не забрав. 01.03.2020 р. вона була присутня на побаченні [PERSON] з батьком на [ADDRESS] , відповідач замість спілкування з дитиною питав хто вона така та чому здійснює зйомку, він не спілкувався з дитиною та був задоволений, що мати та дитина нервують. Як вчитель, вважає, що дитина повинна бути [PERSON] , оскільки вона у зошитах так підписує своє прізвище, вона [PERSON] . [PERSON] казала, що вона не любить [PERSON] , а любить маму, їй він неприємний. Коли [PERSON] вийшла заміж, новий чоловік позивачки [PERSON] почав дарувати подарунки дитині, [PERSON] казала, що любить [PERSON] . Дитину з народження називають [PERSON] , потім їм сказали, що вона [PERSON] . Допитана в судовому засіданні 28.10.2020 року в якості свідка [PERSON] суду пояснила, що позивачка її знайома - донька друзів, відповідача декілька разів бачила. Вказала, що [PERSON] потребувала її допомоги, вони зустрічалися по понеділках (вона була нервозна, плаксива, відмовлялася їсти, спілкуватися). Дівчині проводили процедури. [PERSON] казала, що не бажає бачити [PERSON] , тобто батька. В останній рік, коли вона робила перекличку, на прізвище [PERSON] , [PERSON] не відповідала, а на її зауваження розплакалася та відповідала, що вона [PERSON] . Вона казала, що не бажає бачити [PERSON] . Її чоловік хірург в тублікарні, позивачка просила порекомендувати лікаря для доньки та він порекомендував невролога. В її присутності, мама чи бабуся [PERSON] не казали про відповідача нічого негативного. Дитина після народження мала хворобу, але батько ні в чому не допомагав, вона з чоловіком купили ліки для [PERSON] . [PERSON] ніколи не цікавився здоров`ям [PERSON] . [PERSON] на прізвище [PERSON] не відкликається, вона сама підписує свої зошити та вказує прізвище [PERSON] . З народження дитину називали [PERSON] , про те, що [PERSON] має прізвище [PERSON] вона не знала. У грудні або листопаді 2019 року їх запросили в кафе, вона бачила, що [PERSON] малювала, потім прийшов її батько, який просто сидів та дивився, як стороння людина на дівчину. [PERSON] почала казати «Пішли звідси». Допитана в судовому засіданні 28.10.2020 року в якості свідка [PERSON] суду пояснила, що позивачка її знайома, товаришують, а відповідача не знає. Вона була вихователем [PERSON] , дитина спокійна, талановита, розвинута. При знайомстві [PERSON] назвала себе як [PERSON] . Її попередили, що у дитини інше прізвище [PERSON] , але [PERSON] на прізвище [PERSON] не відкликалася. Вона згладжувала ситуацію та казала на дитину [PERSON] . [PERSON] з 5 років вміла читати. ЇЇ батьки та сестра спілкувалися з [PERSON] . [PERSON] називала свого батька [PERSON] . Після вихідних дівчина була роздратована, у неї боліла голова, вона казала, що [PERSON] (батько) знову приходив. Вона не чула, що б хтось налаштовував дитину проти батька. Маркування у дитячому садочку [PERSON] вона змінила з [PERSON] на [PERSON] (на шафі, милі та рушниках). Зверталася до психолога. [PERSON] з істериками заходила до групи, оскільки там всюди вона булла підписана як [PERSON] . Вона не казала своє по батькові та прізвище, оскільки вона категорично це не сприймала. [PERSON] до неї не звертався, вона його ніколи не бачила, не телефонував, на свята не приходив. На випускному [PERSON] були бабуся, мати та [PERSON] . Допитана в судовому засіданні 28.10.2020 року в якості свідка [PERSON] суду пояснила, що позивачка її підлегла, вона товаришує з її матір`ю. В родині [PERSON] буває раз на місяць. [PERSON] знає, оскільки дівчина товаришує з її онуком. [PERSON] , коли просять назватися каже, що вона [PERSON] . До батька вона відноситься негативно. Випадково зустріла їх у кафе на Суворова у лютому, коли прийшов батько, то [PERSON] роздягнена вибігла на вулицю та казала навіщо мати її туди привела. Ніхто не каже, що [PERSON] поганий, особливо в присутності [PERSON] про нього взагалі ніхто не розмовляє. Зміна прізвища на [PERSON] на дитину матиме гарні наслідки, якщо вона буде [PERSON] то це матиме негативні наслідки. [PERSON] називає батьком [PERSON] , вона не агресивна, дуже добра. Кожен місяць у позивачки із зарплати відраховують 1200,00 грн. штрафу. Дуже часто позивачка пише заяви до органів опіки, звертається до суду. Після зустрічей [PERSON] з [PERSON] , [PERSON] відпрошується з роботи, оскільки [PERSON] не спить усю ніч, та вони звертаються до лікарні. [PERSON] була [PERSON] , її так називали у садку, у школі, вдома. [PERSON] обговорюють між собою, оскільки дитина не бажає йти на зустрічі, їй не відомо чому у дитини погане відношення до [PERSON] . Позивачка казала дитині, що негарно казати [PERSON] на батька, а вона відповідала, що у неї батько [PERSON] . Допитана в судовому засіданні 28.10.2020 року в якості свідка [PERSON] суду пояснила, що з позивачкою спілкується декілька разів на місяць. [PERSON] називає себе [PERSON] , оскільки таке прізвище у її матері. Після зустрічей з батьком, [PERSON] засмучена, каже, що не бажає зустрічатися з батьком. [PERSON] в присутності [PERSON] не веде розмов про відповідача. Вважає, що потрібно дитині змінити прізвище. Її діти спілкуються з [PERSON] , бавляться у неї в приватному будинку. Вона ніколи не чула, щоб [PERSON] говорили, що [PERSON] прізвище погане. Мати [PERSON] все робить для дитини. Вона не була присутня при зустрічі [PERSON] з [PERSON] . [PERSON] розповідала, що відповідач її ображав. Усі зошити, альбоми дитини підписані як [PERSON] . [PERSON] з батьком не проживала. Вона не питала чому вона не бажає зустрічатися з батьком. Допитана в судовому засіданні 28.10.2020 року в якості свідка [PERSON] суду пояснила, що позивачка її подруга, а відповідач біологічний батько дитини подруги. Вона з позивачкою постійно зустрічаються, оскільки товаришують, буває в гостях 3-4 рази на місяць. [PERSON] завжди присутня. Дитина каже, що вона [PERSON] . [PERSON] мати обожнює, а про батька не бажає і чути. Риті подобається, що вона [PERSON] , знає, що у неї є батько [PERSON] . Вона за професією логопед, але з дитиною безпосередньо не займалася, бачила її в садочку. Самий неулюблений день [PERSON] це неділя, оскільки їй потрібно зустрічатися з батьком. [PERSON] казала, що колишній чоловік її ображав, грав в ігрові автомати, пив пиво. 01.12.2019 р. вона була в кафе Амічі, домовилася про зустріч, позивачка сказала, що з 18.00 до 20.00 год. буде зайнята, та просила почекати. Вона знає, що [PERSON] біологічний батько [PERSON] , але дитина на прізвище [PERSON] реагує погано. Вона перебувала в кафе, коли зайшли [PERSON] з [PERSON] , адвокат [PERSON] , вони сіли за сусідній столик, за столик сів [PERSON] , адвокат з`ясовував щось біля столика з трьома жінками. Зустріч відбулась протягом 3-5 хвилин, [PERSON] вибігла зі сльозами, ніхто до столика не підходив. [PERSON] себе агресивно не веде, вона завжди спокійна. Батько ніяк себе не поводив, йому було байдуже, подарунків не бачила. Допитаний в судовому засіданні 28.10.2020 року в якості свідка [PERSON] суду пояснив, що позивачка донька знайомих, відповідача не знає. З Веронікою товаришує його цивільна дружина, разом відпочивали. [PERSON] казала, що вона [PERSON] , він з нею з приводу прізвища розмов не вів. 01.12.2019р. в кафе [PERSON] домовилися зустрітися з [PERSON] , сиділи чекали, потім вона прийшла з [PERSON] та до них підсів колишній чоловік, через 5 хвилин [PERSON] вибігла на вулицю, біля них стояв поруч якийсь хлопець. Як поводив себе батько йому не відомо, агресії не бачив, його загороджував хлопець, який стояв поруч. Допитаний в судовому засіданні 28.10.2020 року в якості свідка [PERSON] суду пояснив, що позивачка його кума. Він періодично буває у неї в гостях, приблизно один раз на два три місяці по декілька годин. З [PERSON] спілкується, вона представляється як [PERSON] . Він з нею обговорював прізвище [PERSON] , вона вважає, що її прізвище [PERSON] . З [PERSON] він не спілкувався. В сім`ї позивачки тепла обстановка, дитина окута радістю, щастям, теплом та турботою. Він не чув, щоб члени сім`ї негативно висловлювалися про [PERSON] . Він чув, як позивачка казала [PERSON] , що прізвище [PERSON] це прізвище її біологічного батька та нічого поганого в цьому не має. [PERSON] був поганим, гулящим чоловіком та його поведінка була причиною розлучення. Він бачив, що [PERSON] не бажає зустрічатися з батьком. Малюнки та зошити [PERSON] підписує як [PERSON] , вона бажає лише прізвище [PERSON] . З відповідачем він не спілкується з моменту розлучення [PERSON] , з 2013 року. Він був у квартирі, коли відбувалася зустріч дитини з батьком на вулиці, бачив з вікна. [PERSON] не бажав дитину, не забирав дружину з пологового будинку. Допитана в судовому засіданні 28.10.2020 року в якості свідка [PERSON] суду пояснила, що вона мати позивачки. 02.07.2010 року донька вийшла за відповідача заміж, прожили вони з ним два роки не дуже добре, з одного боку було психологічне насилля, відповідач казав, що [PERSON] погана, нічого у неї не виходить. Потім, вони розлучилися, батьки відповідача не бажали спілкуватися з ними. В подальшому, [PERSON] та [PERSON] примирилися, донька завагітніла, а [PERSON] дитину не бажав. У нього на розумі лише були друзі, гульки, пиво. Він не відвідував доньку у лікарні. Розлучилися вони коли дитині виповнився один рік. Дитиною він не цікавився, приходив до неї на роботу та пропонував примиритися, вона відповіла, що це питання до доньки. [PERSON] прізвище вирішили змінили для її зручності. У 2015 році [PERSON] пішла до садочку за прізвищем [PERSON] . У 2016 році скасували рішення про зміну прізвища, про це їм не було відомо. У 2013 році відповідач почав писати скарги щодо зміни прізвища дитини. У лікарню він приходив не для допомоги дитині, а для з`ясування питання на якому прізвищі дитина. Робітники почали дитину називати [PERSON] , але у неї був невроз та після цього, її почали називати просто [PERSON] . Вона пішла до школи, відповідач не допомагав, почав допомагати як тільки звернулася донька до суду. Дитина підписує себе як [PERSON] . Дитина дуже пригнічена, що мама ходить до суду, вони не можуть поїхати відпочити, оскільки маму штрафують. Вони вмовляють дитину на зустрічі з батьком, для того, щоб маму не карали, а [PERSON] відповідає, що не бажає та каже, що має на це право. Вона фіксує зустрічі дитини з [PERSON] . Дитину у родині називають за ім`ям [PERSON] , а підписується вона як [PERSON] . Допитаний в судовому засіданні 26.04.2021 року в якості свідка [PERSON] суду пояснив, що працює головним державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Херсонській області Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса), сторін знає по роботі. У 2020 році приймав участь у зустрічах [PERSON] з донькою [PERSON] , у кафе " [INFO] ", що розташоване по [ADDRESS] , у вечірній час були присутні [PERSON] його адвокат [PERSON] , дитина, мати дитини [PERSON] , її адвокат, можливо був на зустрічі психолог. Спілкування не було, оскільки дитина не бажала спілкуватися з батьком. Мати була присутня. Зустрічі були конфліктні, була присутня бабуся дитини, яка конфліктувала з ним та [PERSON] в присутності дитини (зустріч відбувалася до 10 хвилин). Хто саме влаштовував конфліктні ситуації не може сказати, бабуся дитини знімала все на відео. [PERSON] не конфліктував, він намагався спілкуватися з дитиною, дитина казала, що не бажає з ним спілкуватися та хоче додому. Психологу не дали можливість поспілкуватися, він був залучений з метою надання висновку. Зустріч закінчилася, оскільки дитина бажала піти додому. На [PERSON] накладалося багато штрафів за невиконання рішення суду, скільки саме не пам`ятає. Він особисто з дитиною не спілкувався, до дитини не звертаюся. Допитаний в судовому засіданні 26.04.2021 року в якості свідка [PERSON] суду пояснив, що працює головним державним виконавцем Корабельного районного відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса), сторін знає по роботі. Вказав, що був присутній при зустрічах з серпня 2017 р. по жовтень 2018 р., з березня 2020 р. по теперішній час. Восени 2018 р. був присутній на зустрічі, яка відбувалася за адресою: [ADDRESS] , були присутні [PERSON] , [PERSON] , їх представники. Зустріч відбувалася на прибудинковій території, тривала хвилин 15, окрім емоційної складової зустрічі, була прогулянка від під`їзду та в зворотному напрямку. В його пристутності було все спокійно, через 15 хвилин дитина сказала, що не бажає продовження зустрічі. Сторони виконавчого провадження не заперечували проти зустрічі на вулиці. З дитиною особисто він не спілкувався, не чув, щоб до дитини хтось звертався на прізвище, лише на ім`я [PERSON] . Допитаний в судовому засіданні 26.04.2021 року в якості свідка [PERSON] суду пояснив, що працює судовим експертом, стаж роботи 25 років. Вказав, що він особисто спілкувався з дитиною [PERSON] , вона ідентифікує себе як [PERSON] , ідентифікація за прізвищем [PERSON] наносить їй психотравму. [PERSON] негативно відноситься до батька. При проведенні дослідження присутня була матір. З батьком він бесіди не проводив, не спілкувався. Відносини дитини з матір`ю та бабою гарні, авторитетний вплив вони мають на дитину. Спілкування з батьком має негативні впливи на дитину. Якщо б дитину спочатку називали прізвищем [PERSON] , то це у неї сформувало ідентифікацію себе з вказаним прізвищем. Рішенням Суворовського районного суду м. Херсона від 16.01.2015 року визначено місце проживання [PERSON] , [INFO] разом з матір`ю [PERSON] . Рішення набрало чинності 12.02.2015 року (арк. справи 24-25 Том 1). Ухвалою апеляційного суду Херсонської області від 18.02.2015 року рішення Суворовського районного суду м. Херсона від 16.01.2015 року залишено без змін (арк. справи 26-27 Том 1). Рішенням Суворовського районного суду м. Херсона від 23.12.2015 року визнано незаконним та скасовано рішення виконавчого комітету Комсомольської районної у м. Херсоні ради №127 від 14.11.2014 року "Про зміну прізвища"; внесено зміни у актовий запис №352 від 02.07.2013 року складений відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Комсомольського районного управління юстиції у м. Херсоні, змінивши прізвище [PERSON] , [INFO] на прізвище [PERSON] , [INFO] . Рішення набрало законної сили 16.03.2015 року (арк. справи 8-9 Том 1). Рішенням апеляційного суду Херсонської області від 16.03.2016 року рішення Суворовського районного суду м. Херсона від 23.12.2015 року змінено, виключено з нього посилання на поновлення [PERSON] строку звернення до суду з позовом (арк. справи 21-23 Том 1). Рішенням апеляційного суду Херсонської області від 26.10.2016 року рішення Комсомольського районного суду м. Херсона від 03 грудня 2015 року в частині визначення способу участі [PERSON] у вихованні малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] змінено, викладено в новій редакції: визначено спосіб участі [PERSON] у вихованні малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] встановивши щонедільне спілкування батька из дитиною у вихідний день - неділю з 18.00 до 20.00 год. в присутності матері дитини за місцем реєстрації дитини, а також за іншою адресою, обумовленою сторонами заздалегідь. Це ж рішення суду в частині зобов`язання [PERSON] за добу до зустрічі [PERSON] з донькою [PERSON] , [INFO] надавати останньому та представнику виконавчого комітету Комсомольської районної у м.Херсоні ради інформацію щодо фактичного місця реєстрації, проживання або перебування дитини та місця зустрічі відповідно до встановленого графіка спілкування скасовано та в цій частині відмовлено [PERSON] у задоволенні вимог (арк. справи 28-31 Том 1). За висновком судово-психіатричної експертизи №072-2019 [PERSON] , [INFO] , проведеної 24, 29.07.2019 р. в КУ "Херсонська обласна психіатрична лікарня" ХОР головним судовим експертом-психологом С.В. Гельманом, рівень психічного розвитку [PERSON] відповідно до віку. У [PERSON] виявлені порушення психічного стану, адаптаційні порушення (підвищена тривожність). Відношення [PERSON] до [PERSON] негативне. [PERSON] не сприймає [PERSON] як батька, як члена родини, не включає його в коло свого оточення, прихильність [PERSON] до [PERSON] відсутня. Зустрічі [PERSON] з [PERSON] призводять до негативних змін психічного стану, поведінки [PERSON] . Передача дитини на виховання батькові, який відсутній у системі його прихильностей (не включений у коло безпеки), може серйозно вплинути на психічний стан дитини, заподіяти їй психологічну травму. Прізвище тісно зв`язане і має вплив на формування особистості. Насильницька зміна прізвища часто є причиною агресії, тривожності, труднощів у спілкуванні (арк. справи 32-34 Том 1). Згідно листа Херсонського державного університету №Д-10з/03-27 від 15.07.2019 р., проведено дослідження щодо визначення психоемоційного стану малолітньої [PERSON] , [INFO] та зроблено наступні висновки, зокрема щодо зміни прізвища: зміна прізвища малолітньої [PERSON] негативно вплине на її психоемоційний стан і розвиток та її соціальну адаптацію до нових умов життя, може сприяти порушенню розвитку цілісного Я-образу, а також формуванню неадекватної особистісної ідентичності, порушенню соціалізації (нездатність планувати майбутнє, невміння мобілізувати свої ресурси та зосередитися на виконанні головного виду діяльності), що в майбутньому перешкоджає особистості долати життєві труднощі, адаптуватися до нових соціальних умов життя, гармонійно створювати особистісні взаємовідносини. У подальшому, це може привести до більш глибшої соціальної і психічної дезадаптації, парціальний психічній дезадаптації (парціальна психічна дезадаптація відповідає стану предзахворювання або ризику розвитку психічного захворювання), емоційним (емоційна неврівноваженість) і поведінковим (деліквентна поведінка) розладам (арк. справи 25-39 Том 1). За висновком психолого-психіатричної характеристики вихованки Херсонського ясла-садка компенсуючого типу - центра розвитку дитини №60 Херсонської міської ради [PERSON] , складеного практичним психологом [PERSON] , на момент обстеження 28.02.2017 року виявлено, що дитина почуває себе тривожно, емоційно нестабільно, не захищено. Аналіз результатів за методикою"Пальцем фарбування тест" показав, що дитина на даний час замкнена, тривожна, напружена. Про тата говорить злякано, не прагне зустрітися знову. Слід зазначити, що помилки у вихованні як правило обумовлюють ускладнення психічного і особистісного розвитку дитини. Рекомендовано продовжити спостереження психолога за емоційним станом дитини у групі у період з 01.03.2017-31.03.2017 р.; використовувати додаткові методики дослідження визначення емоційного благополуччя [PERSON] . Вихователям, вчителю-дефектологу, помічнику вихователя продовжувати створювати у групі емоційно-позитивний настрій, помічати зміни у поведінці [PERSON] . Батькові взяти на себе всю відповідальність за створення благополучного стилю взаємин з дитиною. Практичному психологу з дитиною проводити індивідуальні заняття тощо (арк. справи 40-42 Том 1). Згідно довідки №16 від 13.05.2019 р. виданої Херсонським ясла-садком компенсуючого типу - центра розвитку дитини №60 Херсонської міської ради, [PERSON] , [INFO] відвідує ясла садок з 16.03.2015 р. За час перебування дитини в закладі батько [PERSON] жодного разу не відвідував дитину, не забирав її, не спілкувався, не телефонував. За час перебування дитини в закладі зверталася особисто тільки мати дитини [PERSON] та її чоловік [PERSON] , якого дитина вважає своїм батьком. Дитина [PERSON] за час перебування у закладі не реагує та не сприймає прізвище " [PERSON] ", з моменту його зміни (з 2016 року). У закладі всі звертаються до дитини тільки на прізвище " [PERSON] ", з метою уникнення нервового зриву (арк. справи 63 Том 1). Долучені відповідачем до відзиву постанови про накладення на [PERSON] штрафів, їх скасування тощо жодним чином не відноситься до предмету спору, яким є зміна прізвища дитини, а лише свідчить про факти конфліктів та небажання домовитися між сторонами. Крім того, долучені квитанції (арк. справи 127-142 Том 1) свідчать про придбання [PERSON] дитячих речей, іграшок, тощо, що також не відноситься до предмету спору, а є доказом участі батька в житті дитини. Долучені [PERSON] скріншоти з додатку Вайбер (арк. справи 145-186 Том 1) свідчать про неможливість досягнення між сторонами консенсусу щодо зустрічей з дитиною; небажання позивачки повідомляти будь-які дані щодо дитини, тощо. За висновком психолога по експериментально-психологічному дослідженню дитячо-батьківських відносин від 25.10.2018 р. складеного ПП "Херсонский центр детекции лжи Аріадна", зроблено рекомендації щодо вирішення конфліктів між батьками (сімейний психолог, демонстрація батьками взаємної поваги тощо), визначення можливості спілкування батька з дитиною (арк. справи 187-190 Том 1). Згідно копії медичної картки (арк. справи 50-57 Том 2), зошитів (арк. справи 123-124 Том 2) останні містять підпис прізвища та ім`я [PERSON] . Відповідно до листа №01-33/96 від 19.05.2020 р. Херсонської гімназії №6 Херсонської міської ради, [PERSON] , який є батьком [PERSON] , учениці 1-А класу, приймає участь у шкільному житті дитини, цікавиться її навчанням та успіхами, відвідує батьківські збори та періодично спілкується з класним керівником (арк. справи 137 Том 2). За висновком виконавчого комітету Корабельної районної у м. Херсоні ради №02-14-276-25 від 03.09.2020 р., у разі зміни прізвища обома батьками прізвища дитини, яка досягла семи років, змінюється за її згодою, орган опіки та піклування вважає доцільним надати висновок про можливість зміни прізвища малолітній [PERSON] з " [PERSON] " на " [PERSON] " (арк. справи 172-173 Том 2). Відповідно до листа №01-33/119 від 16.06.2020 р. Херсонської гімназії №6 Херсонської міської ради, [PERSON] учениця 1-А класу за шкільною документацією числиться як [PERSON] . Зошити підписує як " [PERSON] ". Після особистого звернення матері та бабусі [PERSON] до директора, на спільному засіданні директора, завучів з навчально-виховної роботи, психолога, класного керівника 1-А класу та вчителів, які викладають у перших класах, було вирішено, щоб не травмувати дитину, звертатися до неї на ім`я. дівчинка асоціює себе з прізвищем [PERSON] (арк. справи 178 Том 2). Згідно читацького квитка Херсонської обласної бібліотеки для дітей ім. Дніпрової Чайки №4002021044526, останній видано на ім`я [PERSON] (арк. справи 237 Том 2). Відповідно до частини третьої\~статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Частиною 1 статті 3 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада\~\~\~1989 року (ратифікована Україною 27 лютого 1991 року, дата набуття чинності для України 27 вересня 1991 року) визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Відповідно до\~ч. 3 статті 148 СК України\~у разі зміни прізвища одного з батьків прізвище дитини може бути змінено за згодою обох батьків та згодою дитини, яка досягла 7 років. Позивачка звернулася до суду з позовною заявою, оскільки нею після розірвання шлюбу з відповідачем було змінено прізвище на дошлюбне, а дитина не досягла 7 років. За ч.5 ст. 148 СК України у разі заперечення одним із батьків щодо зміни прізвища дитини спір між ними щодо такої зміни може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. При вирішенні спору беруться до уваги виконання батьками своїх обов`язків щодо дитини, а також інші обставини, які засвідчують відповідність зміни прізвища інтересам дитини. При вирішенні справи про зміну прізвища дитини необхідно також враховувати стосунки, які існують між дитиною та її батьками, в тому числі й з тим із батьків, хто проживає окремо. Якщо той із батьків, хто має спільне з дитиною прізвище і проживає окремо від дитини, зберігає з нею близькі стосунки і продовжує брати участь в її вихованні, то не є доцільним сприяти відчуженню між батьком і дитиною, зокрема, шляхом зміни прізвища. Суд виходить з того, що при вирішенні спору щодо дитини судом на перше місце ставляться «якнайкращі інтереси дитини», оцінка яких включає в себе знаходження балансу між усіма елементами, необхідними для прийняття рішення. Інтереси дитини є пріоритетним і визначальним для вирішення спору щодо зміни прізвища дітей. Дитина є суб`єктом права і, незважаючи на незначний вік, неповну цивільну дієздатність, має певний обсяг прав. Одним з основних її прав є право висловлювати свою думку та право на врахування думки щодо питань, які стосуються її життя. Закріплення цього права підкреслює, що дитина є\~особистістю, з думкою якої потрібно рахуватись, особливо при вирішенні питань, які безпосередньо її стосуються. У статті 12 Конвенції про права дитини визначено, що держави-учасниці забезпечують дитині, здатній сформулювати власні погляди, право вільно висловлювати ці погляди з усіх питань, що торкаються дитини, причому поглядам дитини приділяється належна увага згідно з її віком і зрілістю.\~З\~цією метою дитині, зокрема, надається можливість бути заслуханою в ході будь-якого судового чи адміністративного розгляду, що торкається дитини, безпосередньо або через представника чи відповідний орган у порядку, передбаченому процесуальними нормами національного законодавства. 01 квітня 2007 року для України набула чинності Європейська конвенція про здійснення прав дітей\~від 25 січня 1996 року. Положеннями статті 3 Європейської конвенції передбачено права дитини бути проінформованим та висловити свою думку під час розгляду справи (судового розгляду). Дитина, яка внутрішнім законодавством визнається такою, що має достатній рівень розуміння, під час розгляду судовим органом справи, що стосується її, наділяється наступними правами: отримувати всю відповідну інформацію; отримувати консультації; мати можливість висловлювати свої думки; бути поінформованою про можливі наслідки реалізації цих думок та про можливі наслідки будь-якого рішення. Статтею 6 Європейської конвенції про здійснення прав дітей передбачено порядок прийняття рішення судовими органами під час розгляду справи, що стосується дитини. Так, якщо внутрішнім законодавством дитина взнається такою, що має достатній рівень розуміння, перед прийняттям рішення судовий орган: упевнюється в тому, що дитина отримала всю відповідну інформацію; у\~відповідних випадках консультує дитину сам або через інших осіб чи інші органи в зрозумілий дитині спосіб (у разі необхідності - приватно), якщо це явно не суперечить найвищим інтересам дитини; надає можливість дитині висловлювати її думки; приділяє належну увагу думкам, висловленим дитиною. Згідно зі\~статтею 171 СК України\~дитина має право на те, щоб бути вислуханою батьками, іншими членами сім`ї, посадовими особами з питань, що стосуються її особисто, а також питань сім`ї. Дитина, яка може висловити свою думку, має бути вислухана при вирішенні між батьками, іншими особами спору щодо її виховання, місця проживання, у тому числі при вирішенні спору про позбавлення батьківських прав, поновлення батьківських прав, а також спору щодо управління її майном. Суд має право постановити рішення всупереч думці дитини, якщо цього вимагають її інтереси. В судовому засіданні думки дитини не заслуховувалася, оскільки вона не досягла 10-річного віку, надані сторонами докази, в тому числі покази свідків у їх сукупності, свідчать про довготривалий конфлікт між сторонами. Суд дійшов висновку, що конфлікт між батьками та відсутність демонстрація поваги один до одного, образи, заважають реалізації батьком до дитини своїх почуттів. Так, в судовому засіданні при допиті свідків зі сторони позивача акцентувалася увага на негативній характеристиці відповідача, а сторона відповідача акцентувала увагу на перешкоди, які позивачка створює у спілкуванні відповідача з донькою. Досліджені у сукупності докази свідчать про те, що позивачка вступила в новий шлюб, був сформований позитивний контакт [PERSON] з новим чоловіком, якого дитина стала вважати своїм батьком. В той же час позитивного емоційного ставлення дитини до свого біологічного батька у дитини не сформовано за відсутності будь-яких випадків негативного ставлення батька до дитини. В даному випадку поведінка дитини та її відношення до батька фактично сформоване матір`ю, оскільки дитина перебуває під впливом дорослих осіб, які з нею проживають та, враховуючи вказане саме з їх виховання та ставлення до відповідача і було сформоване відношення дитини до батька. Без виправлення цієї ситуації та формування у дитини іншого відношення до батька, наявність усіх обставин у сукупності лише погіршує ситуацію. У певному емоційному ставленні дорослого до предметів чи явищ закладено для дитини смисл існування цих предметів і явищ, їх ціннісне значення. Те, що дорослі хвалять, оберігають, заради чого витрачають сили, чим захоплюються, через що страждають тощо, поступово стає предметом переживань самої дитини. Тобто, від того, що переживатиме дитина в перші роки її життя, якою буде спрямованість її почуттів, залежатиме її поведінка. Суд не погоджується з висновком органу опіку та піклування щодо доцільності зміни прізвища дитини на « [PERSON] » з підстав її асоціації з вказаним прізвищем, оскільки він базується лише на висновку судово-психологічної експертизи, за яким розглядалося питання щодо зміни прізвища дитини з « [PERSON] » на « [PERSON] ». Тобто експертом не враховувалося, що дитина має прізвище [PERSON] , але оточуючи з трирічного віку створювали умови та сприяли тому, що її прізвище є [PERSON] . Судовий експерт-психолог, висновок якого проводився не в рамках розгляду цивільної справи, а тому його висновок суд сприймає лише як письмовий доказ, дійшов висновку, що насильницька зміна прізвища з « [PERSON] » на « [PERSON] » може стати причиною агресії, тривожності, труднощів у спілкуванні. Крім того, з вказаного висновку вбачається, що дитина вважає своїм батьком чоловіка своєї матері [PERSON] , висловлює думку, що вона має по-батькові « [PERSON] ». Зазначене свідчить, що дитина не сприймає відповідача, як батька, внаслідок чого і не має бажання зустрічатися з ним. Позивачка посилається на те, що відповідач переслідує мету задоволення власних амбіцій та не дбає про забезпечення інтересів дитини, в той же час в судовому засіданні не встановлено факту невиконання батьком дитини [PERSON] своїх батьківських обов`язків стосовно доньки [PERSON] . Досліджені докази у їх сукупності свідчать про те, що незважаючи на наявність судового рішення, яким скасовано рішення виконавчого комітету Комсомольської районної у м.Херсоні ради про зміну прізвища дитини на [PERSON] (рішення суду набуло законної сили 16.03.2016 р.) дитину зі сторони матері представляли як [PERSON] , а не [PERSON] , про що свідчать в тому числі, поставлені стороною позивачки питання до психологів та експертів, характеристики психологічного стану дитини, доповідні записки вихователів, в яких конкретно прізвище дитини визначається, як [PERSON] . Покази свідків стосовно того, що відповідач після народження не забрав дитину з дружиною з пологового та не надавав кошти на лікування в пологовому будинку стосується періоду часу коли сторони перебували у шлюбі. Якщо така поведінка відповідача і мала місце, вказане не може бути підставою для зміни прізвища дитини, пов`язаною зі зміною прізвища матері після розірвання шлюбу. Навпаки, численні спори сторін, в тому числі і ЄСПЛ свідчать про те, що після розірвання шлюбу батько вчиняє дії щодо виконання ним своїх батьківських обов`язків в повному обсязі. Таким чином, суд дійшов висновку, що позивачка [PERSON] , яка є матір`ю [PERSON] , з 16 березня 2016 року (дитині на цей час не виповнилося 3 років), не приймала заходів щодо ідентифікації [PERSON] за прізвищем [PERSON] , що сприяло тому, що в подальшому дитина самоідентифікувала себе як [PERSON] . Суд вважає, що така самоідентифікація дитини відбувалася за участі матері, оскільки саме особи з якими діти проживають, прививають дітям знання, в тому числі, і щодо імені, прізвища дитина, імен їх батьків тощо. За таких обставин, суд оцінюючи інтереси дитини, знаходячи баланс між усіма елементами, необхідними для прийняття рішення, приймаючи до уваги поведінку позивачки, яка виразилася у відсутності налагодження зв`язку доньки з батьком через конфліктність відносин між сторонами, вважає, що зміна прізвища малолітньої дитини з [PERSON] на [PERSON] не відповідає інтересам дитини, а буде сприяти ще більшому розірванню взаємовідносин між [PERSON] та її біологічним батьком, внаслідок чого дійшов висновку про відмову у задоволенні позову. На підставі ст. 141 ЦПК України у зв`язку з відмовою у позові, судові витрати покладаються на позивачку. Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні. Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. Рішення в повному обсязі складено 06 травня 2021 року. На підставі викладеного, ст. 6-13, 81, 200, 206, 258, 259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд

Outcome: dismissed