Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-25 00:00:00

У серпні 2019 року позивач [PERSON] звернувся до суду із зазначеним позовом до [PERSON] , мотивуючи його тим, що він записаний у свідоцтві про народження [INFO] дитини [PERSON] , який народився у [PERSON] , батьком. Це підтверджується записом у свідоцтві про народження дитини [PERSON] серії [NUMBER] , яке видано 09 жовтня 2009 року Бабичівською сільською радою Пулинського (бувшого Червоноармійського) району Житомирської області. Тоді ж, 09.10.2009 року було складено актовий запис про народження дитини за №6. Дитина на даний час проживає біля відповідача, що підтверджується довідкою № 669 від 26.11.2018 року Мартинівської сільської ради Пулинського району Житомирської області. Фактично він з відповідачем ніколи разом не проживали, не вели спільного господарства, не мали спільних коштів. Їх нетривала зустріч відбулася у м. Києві, де він знаходився на роботі. Вони мали подружні стосунки, але разом не проживали, зустрічалися не часто, поскільки відповідач проживала у с. Бабичівка, Пулинського району, Житомирської області, перебуваючи в офіційному шлюбі. Бували періоди коли вони не бачились і не спілкувалися на протязі місяців. Взимку 2008 року відповідач повідомила йому про вагітність і він будучи впевненим, що це його дитина, не заперечував і вона народила дитину. Реєстрацію дитини у Бабичівській сільській раді Пулинського району Житомирської області проводила відповідач, оскільки на той час він проживав у смт. Тростянець Вінницької області. [PERSON] запросила його для реєстрації дитини і він погодився, щоб його записали батьком новонародженого. Там було складено актовий запис №6 від 09.10.2009 року про те, що у [PERSON] народився син [PERSON] , батьком якого був записаний він, згідно поданої заяви. Взимку 2009 року після чергової сварки з відповідачем, вони перестали спілкуватися і втратили зв"язок. На момент реєстрації дитини, він був переконаний, що є батьком [PERSON] , проте зараз у нього є сумніви щодо його батьківства. У листопаді 2018 року відповідач попросила його написати заяву про позбавлення батьківських прав. Він написав заяву з надією, що [PERSON] , усвідомивши сумління щодо неправильного запису про батька дитини, вирішить питання справедливості для них обох. На даний час він отримав ухвалу Тростянецького районного суду від 28.05.2019 року про відкриття провадження у цивільній справі № 147/532/19 за позовом [PERSON] до нього про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] . За час, який пройшов від народження дитини вони з відповідачем не спілкувались. Поведінка [PERSON] спонукала його засумніватись щодо його батьківства дитини [PERSON] , тому вважає за необхідне призначити судово-генетичну експертизу для вирішення питання чи є він батьком [PERSON] . Враховуючи викладене, просить суд виключити з актового запису №06 від 09 жовтня 2009 року, про народження [INFO] дитини [PERSON] у відповідача [PERSON] , вчиненого Бабичівською сільською радою Пулинського (бувшого Червоноармійського) району Житомирської області, даних про те, що батьком є [PERSON] . 26 вересня 2019 року відповідач надала суду відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що вона переконана, що [PERSON] є біологічним батьком неповнолітнього [PERSON] , [INFO] , тому вимогу позивача про виключення з актового запису №6 від 09.10.2009 року відомостей про [PERSON] , як батька дитини, не визнає. Позивач в судове засідання не з"явився, надав суду письмову заяву, в якій просить справу розглянути без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідач в судове засідання не з"явилася, надала суду письмову заяву, в якій просить справу розглянути без її участі, даний позов визнає повністю. Представник третьої особи - Пулинського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області в судове засідання не з"явився, надали суду письмове клопотання про розгляд справи без їх участі, проти позову не заперечують, позовні вимоги підтримують. Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного. Як передбачено ч.4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Згідно ст. 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. Відповідно до п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст.136 Сімейного кодексу України) шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як про батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину у шлюбі (ст.138 СК України), звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як про батька дитини. Предметом доказування у таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження цієї дитини. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 09.10.2009 року, батьками [PERSON] , [INFO] , записані [PERSON] та [PERSON] (а.с.23). Відповідно до довідки Мартинівської сільської ради Пулинського району Житомирської області №664 від 26.11.2018 року, до складу сім" ї [PERSON] , яка зареєстрована та проживає за адресою: [ADDRESS] , входять: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] , дочка - [PERSON] , син - [PERSON] (а.с.7). Як вбачається з копії позовної заяви [PERSON] до [PERSON] про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, поданої до Тростянецького районного суду Вінницької області, [PERSON] просить позбавити батьківських прав [PERSON] стосовно малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] ., та стягнути з [PERSON] на її користь аліменти на утримання сина [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/4 частини його заробітку (доходу), але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, починаючи з дня подання заяви і до повноліття дитини (а.с.8-9). Згідно ухвали Тростянецького районного суду Вінницької області від 28.05.2019 року, було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа Орган опіки і піклування Пулинської районної державної адміністрації Житомирської області про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів (а.с.10). Відповідно до ухвали Червоноармійського районного суду Житомирської області від 08.10.2019 року, по даній справі призначено судово- генетичну експертизу. Як вбачається з листа Медико-генетичного центру "Мама-Папа" від 16.12.2019 року, ухвалу Червоноармійського районного суду від 09.10.2019 року, залишено без розгляду, оскільки для проведення дослідження на батьківство необхідна наявність біологічних зразків від всіх учасників, а зразки дитини [PERSON] відсутні, так як [PERSON] разом із дитиною [PERSON] не з"явилась. За вищевказаних обставин 24.12.2019 року ухвалою Червоноармійського районного суду провадження у вказаній справі було поновалено. За правилами ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно вимог ст. 76 цього Кодексу, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Як вбачається зі ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Будь-яких належних та допустимих доказів (документів, показів свідків) на спростування позовних вимог [PERSON] , відповідач [PERSON] , не надала. Суд приходить до переконання про те, що визнання відповідачем позову не суперечить вимогам закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому з огляду на викладене позовні вимоги [PERSON] підлягають до задоволення. На підставі наведеного вище та

Outcome: approved