Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-09 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом. Свої вимоги обгрунтовує тим, що 14 листопада 2006 року між ВАТ «Комерційний банк Надра» та [PERSON]П укладено кредитний договір № 165/П/РП/2006-840, згідно умов якого [PERSON] у тимчасове користування на умовах забезпеченості, повернення, строковості та платності грошові кошти в сумі 11\~256, 00 доларів США зі сплатою 10 % річних. Згідно умов договору [PERSON]П зобовязався до 10 числа поточного місяця сплачувати мінімальний платіж у розмірі 264 дол США. 07 квітня 2011 року між позивачем та [PERSON] укладено договір поруки до кредитного договору № 165/П/РП/2006-840 від 14.11.2006 року, згідно умов якого [PERSON]П взяла на себе зобовязання відповідати перед позивачем за належне виконання [PERSON]П взятих на себе зобовязань, що витікають з кредитного договору. 12.08.2010 року між позивачем та [PERSON]П укладено додаткову угоду № 2 до кредитного договору № 165/П/РП/2006-840, 07.04.2011 року між позивачем та [PERSON]П укладено додаткову угоду № 3 до кредитного договору № 165/П/РП/2006-840 від 14.11.2006 року. [PERSON]П взяті на себе зобовязання по виплаті кредитних коштів у строки визначені кредитним договором не виконує. Позивачем були направлені вимоги відповідачам з пропозицією виконаті взяті на себе як позичальника та поручителів, зобовязання за неналежне виконання своїх обовязків за кредитним договором, проте відповідачі не виконали пропозицію позивача, тому станом на 01.04.2015 року наявна заборгованість за кредитним договором в сумі 1500, 97 доларів США в тому числі: непогашений кредит 437,84 доларів США; несплачені відсотки -107,79 доларів США; заборгованість по сплаті комісії 50,74 доларів США, несплачена пеня за прострочення строків виконання зобовязань (відповідно до п.5.2 додаткової угоди до кредитного договору ) -156,97 доларів США; штраф за порушення умов договору (відповідно до п.5.3 додаткової угоди до кредитного договору ) 747,63 доларів США що за курсом НБУ станом на 01.04.2015 року становить 35\~199,81 грн в тому числі: непогашений кредит -10267,88 грн; несплачені відсотки -2\~557,82 грн; заборгованість по сплаті комісії 1\~189,92 грн, несплачена пеня за прострочення строків виконання зобовязань (відповідно до п.5.2 додаткової угоди до кредитного договору ) 3\~681, 16 грн; штраф за порушення умов договору (відповідно до п.5.3 додаткової угоди до кредитного договору ) -17\~533,03 грн. Тобто загальна сума заборгованості за кредитним договором складає 596,37 доларів США та 21\~214,19 гривень. \~\~\~\~\~ \~ Представник позивача\~\~ в судове засідання 10 грудня 2015 року не з"явився, в судовому засіданні 16 листопада 2015 року просив позов задовольнити з підстав наведених в позовній заяві. \~\~\~\~\~ \~\~\~Відповідач [PERSON]П та його представник та представник відповідача [PERSON]П [PERSON]І заперечували проти задоволення позову з підстав наведених в письмових запереченнях долучених до матеріалів справи, просили відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. \~\~\~\~\~ \~Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до\~ст. 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти (ч. 1\~\~ст. 1048 ЦК України). Договір є обов'язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України). Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків (ч. 1\~ст. 626 ЦК України). Визначення поняття зобов'язання міститься у ч. 1\~ст. 509 ЦК України. Відповідно до цієї норми зобов'язання - це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Таке визначення розкриває сутність зобов'язання як правового зв'язку між двома суб'єктами (сторонами), відповідно до якого на одну сторону покладено обов'язок вчинити певну дію (певні дії) чи утриматись від її (їх) здійснення; іншій стороні зобов'язання надано право, що кореспондує обов'язку першої. Обов'язками боржника та правами кредитора вичерпується зміст зобов'язання (ст. 510 ЦК України). Згідно з нормою\~ст. 526 ЦК України\~зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цьогоКодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов'язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (ст. 611 ЦК України). Порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням\~\~умов,\~\~визначених\~\~змістом зобов'язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України). Одним із видів порушення зобов'язання є прострочення - невиконання зобов'язання в обумовлений сторонами строк. При цьому в законодавстві визначаються різні поняття як "строк дії договору", так і "строк (термін) виконання зобов'язання" (ст.ст.530,\~631 ЦК України). Якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов'язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події\~\~\~\~\~\~(ч. 1\~ст. 530 ЦК України). Наслідки\~\~прострочення\~\~позичальником повернення позики визначено у\~ст. 1050 ЦК України. Якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~ст. 1048 цього Кодексу\~(ч. 2\~ст. 1050 ЦК України). Судом встановлено, що 14.11.2006 року між ВАТ КБ «Надра» (ВАТ «КБ «Надра» змінило назву на Публічне акціонерне товариство «Комерційний Банк «Надра», яке є правонаступником всіх прав і обов'язків ВАТ «КБ «Надра»)\~ та [PERSON] був укладений кредитний договір № 165/П/РП/2006-840,\~\~згідно з яким ВАТ КБ «Надра» надав [PERSON]П кредит на придбання автотранспортного засобу марки DAEWOO, моделі LANOS TF69Y, 2006 року випуску на загальну суму\~\~11\~256, 00 доларів США гривень із розрахунку 10 % річних до 11.11.2011 року. Після укладення кредитного договору сторони неодноразово змінювали його положення шляхом укладення додаткових угод. 07 квітня 2011 року між позивачем та [PERSON]П укладено додаткову угоду № 3 до кредитного договору № 165/П/РП/2006-840 від 14 листопада 2011 року. Пунктом 1.1додаткової угоди № 3 від 07 квітня 2011 року визначено кінцевий термін повернення кредиту - 11 травня 2012 року. Пунктом 2.4 додаткової угоди № 3 від 07 квітня 2011 року встановлено, що порядок погашення суми основної заборгованості відбувається шляхом внесення необхідного платежу, щомісячно до 10 числа поточного місяця , якщо 10 число є небанківським днем, то платіж необхідно внести в останній банківський день, який передує цій даті, з кінцевим терміном повернення основної заборгованості до 11 травня 2012 року на умовах, визначених цим Договором. П.2.5-2.6 додаткової угоди № 3 від 07 квітня 2011 року встановлено, що комісія та проценти нараховуються щомісяця, у кінці місяця. Згідно п.2 іншої додаткової угоди № 3 від 07 квітня 2011 року з дати підписання цієї додаткової угоди позичальнику встановлюється щомісячна сума мінімально необхідного платежу відповідно до графіку. Днем останнього платежу визначено 10.05.2015 року сума платежу складає 366, 23 доларів США з яких: тіло кредиту 361,77 доларів США, відсотки -3,02 долара США, комісія -1,44 долара США. Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов'язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов'язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов'язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до\~ст. 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (ч. 2\~\~\~ст. 549 ЦК України).\~\~Пенею\~є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3\~ст. 549 ЦК України). У той самий час, згідно із\~ст. 536 ЦК України\~за користування чужими грошовими коштами боржник зобов'язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства. На відміну від процентів, які є\~\~платою за користування чужими грошима, неустойка є засобом забезпечення виконання зобов'язання і одночасно способом цивільно-правової відповідальності. Як встановлено судом сторони встановили як строк дії договору - до остаточного\~\~виконання\~\~сторонами\~\~прийнятих\~\~на\~\~себе\~\~зобов'язань (п. 8.3 додаткової угоди № 3 ), так і строки виконання зобов'язань зі щомісячним погашенням платежів, останній з яких у визначеній сумі підлягав виконанню в строк до 11 травня 2012 року. Таким чином, графіком платежів, який є складовою частиною договору, погашення кредитної заборгованості та строки сплати чергових платежів визначено місяцями. Отже, поряд зі встановленням строку дії договору сторони встановили і строки виконання боржником окремих зобов'язань (внесення щомісячних платежів), що входять до змісту зобов'язання, яке виникло на основі договору. Строк виконання кожного щомісячного зобов'язання згідно з ч. 3\~ст. 254 ЦК України\~спливає у відповідне число останнього місяця строку. Як\~\~встановлено\~\~судом,\~\~[PERSON]П перестав виконувати щомісячні зобов'язання з погашення кредиту та зі сплати процентів за користування кредитом 16 листопада 2012 року, кредитним договором згідно графіку визначено сплату останнього платежу 10.05.2012 року, у той час як з вимогами про стягнення заборгованості за кредитом та з вимогами про дострокове повернення кредиту банк звернувся 25 червня 2015 року. Разом з тим, відповідно до\~ст. 256 ЦК України\~позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (ч. 4\~ст. 267 ЦК України). Перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов'язку. Після\~\~переривання\~\~\~\~перебіг\~\~ позовної\~\~ давності\~\~ починається\~\~ заново (чч. 1, 3\~ст. 264 ЦК України). Цивільне законодавство передбачає два види позовної давності: загальну і спеціальну. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. 257 ЦК України). Для окремих видів вимог законом встановлена спеціальна позовна давність. Зокрема, ч. 2\~ст. 258 ЦК України\~передбачає, що позовна давність в один рік застосовується до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені). За загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ч. 1\~ст. 261 ЦК України). З урахуванням особливостей конкретних правовідносин початок перебігу позовної давності пов'язаний з певними юридичними фактами та їх оцінкою правомочною особою. Так, за зобов'язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (ч. 5\~ст. 261 ЦК України). У зобов'язаннях, в яких строк виконання не встановлено або визначено моментом вимоги кредитора, перебіг позовної давності починається від дня, коли у кредитора виникає право пред'явити вимогу про виконання зобов'язання. Якщо боржникові надається пільговий строк для виконання такої вимоги, перебіг позовної давності починається зі спливом цього строку. Для обчислення позовної давності застосовуються загальні положення про обчислення строків, що містяться у ст.\~ст. 252-255 ЦК України. При цьому початок перебігу позовної давності пов'язується не стільки зі строком дії (припинення дії) договору, як з певними моментами (фактами), які свідчать про порушення прав особи (ст. 261 ЦК України). За змістом цієї норми початок перебігу позовної давності співпадає з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. Згідно з умовами кредитного договору позичальник\~зобов'язаний здійснювати повернення кредиту частинами (щомісячними платежами) в розмірі та в строки, визначені графіком повернення кредиту та щомісячно сплачувати проценти за користування кредитом, а також встановлено відповідальність за порушення графіку повернення кредиту та процентів за користування ним. Оскільки умовами договору (графіком погашення кредиту) встановлені окремі самостійні зобов'язання, які деталізують обов'язок боржника повернути весь борг частинами та встановлюють самостійну відповідальність за невиконання цього обов'язку, то право кредитора вважається порушеним з моменту недотримання боржником строку погашення кожного чергового траншу, а відтак і початок перебігу позовної давності за кожний черговий платіж починається\~\~з моменту порушення строку його погашення. Отже, аналізуючи умови договору сторін та зміст зазначених правових норм, слід дійти висновку про те, що у випадку неналежного виконання позичальником зобов'язань за кредитним договором, позовна давність за вимогами кредитора про повернення кредитних коштів та процентів за користування кредитом, повернення яких відповідно до умов договору визначено періодичними щомісячними платежами, повинна обчислюватися з моменту настання строку погашення чергового платежа. Враховуючи, що перебіг позовної давності про стягнення останнього необхідного платежу зі сплати основного боргу, процентів та комісії розпочався 11.05.2012 року а позивач звернувся до суду в червні 2015 року, отже позивачем пропущений строк позовної давності зі стягнення всіх платежів, передбачених графіком, що містяться в додатковій угоді. За правилами\~ст. 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати\~\~кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасного виконання грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. Тобто\~\~пеня - це санкція, яка нараховується з першого дня прострочення й до тих пір поки зобов'язання не буде виконано. Її розмір збільшується залежно від продовження правопорушення. Правова природа пені така, що позовна давність\~\~до вимог про її стягнення\~\~обчислюється по кожному дню (місяцю), за яким нараховується пеня, окремо. Право на позов про стягнення пені за кожен день (місяць) виникає щодня (щомісяця) на відповідну суму, а позовна давність обчислюється з того дня (місяця), коли кредитор дізнався або повинен був дізнатися про порушення права.\~\~ Стаття 266 ЦК України\~передбачає, що зі спливом позовної давності до основної вимоги вважається, що позовна давність спливла і до додаткової вимоги (стягнення неустойки, накладення стягнення на заставлене майно тощо). За таких обставин вимоги про стягнення неустойки (штрафу, пені) заявлені після спливу строку позовної давності в звязку з чим суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позову в частині стягнення заборгованості з [PERSON]. Також в забезпечення виконання кредитних зобов'язань, 07 квітня 2010 року між ВАТ КБ "Надра" (Банком) та [PERSON]П (Поручителем) укладено договір поруки, відповідно до умов якого поручитель поручається перед кредитором за неналежне виконання [PERSON]П, взятих на себе зобов'язань, що витікають з кредитного договору №165/П/РП/2006-840 від 14 листопада 2006 року, в тому числі: повернути до 11 травня 2012 року кредит у сумі 11 256,00 доларів США; сплатити відсотки за користування кредитними коштами із розрахунку 9,5 % річних, розрахунку фактичної кількості днів у періоді (28-29-30-31/360); сплатити інші платежі, передбачені кредитним договором; сплатити можливі штрафні санкції (штраф, пеня). Поручитель відповідає перед кредитором у повному обсязі. Позичальник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, що означає нічим не обумовлене і абсолютне право Кредитора вимагати виконання зобов'язань, вказаних у п. 1.1 цього договору повністю (чи у будь-якій його частині) як від позичальника та поручителяразом, так і від кожного окремо. Відповідальність поручителя виникає як у випадку невиконання позичальником будь-якої частини зобов'язань, так і при невиконанні позичальником зобов'язань в цілому (п.п. 1.1, 1.2, 1.3 Договору поруки). Щодо стягнення заборгованості за кредитним договором з [PERSON]П судом встановлено наступне. За змістом ст.\~11, ч. 2 ст.\~509 ЦК України\~зобов'язання виникають з підстав, встановлених\~статтею 11 цього Кодексу, зокрема, з договорів та інших правочинів.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Частиною 1\~ст. 598 ЦК України\~визначено, що зобов'язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом, зокрема: на вимогу однієї із сторін у випадках, встановлених договором або законом (ч. 2\~ст. 598 ЦК України); виконанням (ст. 599 ЦК України); переданням відступного (ст. 600 ЦК України); зарахуванням (ст. 601 ЦК України); за домовленістю сторін (ст. 604 ЦК України); прощенням боргу (ст. 605 ЦК України); поєднанням боржника і кредитора в одній особі (ст. 606 ЦК України); неможливістю виконання (ст. 607 ЦК України); смертю фізичної особи (ст. 608 ЦК України); ліквідацією юридичної особи (ст. 609 ЦК України).\~\~\~\~ Згідно ч. 4\~ст. 559 ЦК України\~порука припиняється після закінчення строку, встановленого в договорі поруки. Якщо такий строк не встановлено, порука припиняється, якщо кредитор протягом шести місяців від дня настання строку виконання основного зобов'язання не пред'явить вимоги до поручителя.\~\~\~\~\~\~\~\~ Пунктом 5.3 договору поруки від 14 листопада 2006 року встановлено, що дія цього Договору закінчується належним виконанням Позичальником взятих на себе зобов'язань по Кредитному договору чи виконанням Поручителем своїх зобов'язань, згідно з умовами цього Договору (а. с. 7 на звороті).\~\~\~\~\~\~ Відповідно до обов'язкових для всіх судів України правових позицій у справах, що виникають із кредитних правовідносин, сформульованих у постановах Верховного Суду України від 21.05.2012 р. № 6-48цс11, від 23.05.2012 р. № 6-33цс12, від 18.07.2012 р. № 6-78цс12 та доведених до відома апеляційних судів Вищим спеціалізованим судом України\~\~\~\~\~\~з розгляду цивільних і кримінальних справ листом від 27 вересня 2012 року № 10-1393/0/4-12: Згідно із частиною четвертою\~статті 559 ЦК України\~порука припиняється\~\~\~\~\~\~\~\~після закінчення строку, встановленого в договорі поруки. У разі, якщо такий строк не встановлено, порука припиняється, якщо кредитор протягом шести місяців від дня настання строку виконання основного зобов'язання не пред'явить вимоги до поручителя.\~\~\~\~\~\~\~\~ Відповідно до частини першої\~статті 251 ЦК України\~строком є певний період у часі, зі спливом якого пов'язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами (частина перша\~статті 252 ЦК України).\~\~\~\~ Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 30 березня 2012 року «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» сама по собі умова договору про дію поруки до повного виконання позичальником зобов'язання перед кредитодавцем або до повного виконання поручителем взятих на себе зобов'язань не може розглядатися як установлення строку дії поруки, оскільки це не відповідає вимогам\~статті 252 ЦК України, згідно з якою строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Оскільки позивачем не надано доказів щодо вживання заходів для належного повідомлення поручителя про виконання зобов'язань по кредитному договору, протягом шести місяців від дня настання строку виконання зобов'язань тобто до 11.11. 2012 року, згідно з відміткою суду позивач\~\~ПАТ «КБ «Надра» звернувся із відповідним позовом до Васильківського міськрайонного суду Київської області лише 25.06.2015 року, тобто, після спливу строку можливого пред'явлення позивачем вимог до поручителя [PERSON]П про погашення боргу за кредитним договором № 165/П/РП/2006-840 від 14 листопада 2006 року, суд приходить до висновку що позовні вимоги ПАТ «КБ «Надра» до [PERSON]П про стягнення суми заборгованості також задоволенню не підлягають.

Outcome: dismissed