Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-14 00:00:00

[PERSON] звернувся до Рівненського міського суду з позовом до [PERSON] міської ради, [PERSON] громади Помісної [PERSON] [PERSON] Пятидесятників "Молодіжна" м.Рівне, третя особа Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету [PERSON] міської ради про визнання незаконним рішення органу місцевого самоврядування. Свої вимоги обґрунтовує тим, що у червні 2017 року відповідно до відповіді [PERSON] міської ради на адвокатський запит за вих.№ 05-1472 від 02.06.2017 року йому стало відомо, що рішенням [PERSON] міської ради №1848 від 27.10.2016 року було затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки в постійне користування на розі провулку Шпанівського та вул. Євгена Коновальця Релігійної громади Помісної [PERSON] [PERSON] Пятидесятників «Молодіжна» м. Рівне для будівництва та обслуговування будівель громадських та релігійних організацій (для будівництва і обслуговування молитовного будинку). Крім того, цим же рішенням було вирішено передати [PERSON] громаді Помісної [PERSON] [PERSON] Пятидесятників «Молодіжна» м. Рівне в постійне користування земельну ділянку площею 1600 м2 на розі провулку Шпанівського та вул. [PERSON] (кадастровий номер земельної ділянки - 5610100000:01:010:0234) для будівництва та обслуговування будівель громадський та релігійних організацій (для будівництва і обслуговування молитвиного будинку). Станом на сьогоднішній день на цій земельній ділянці почались будівельні роботи щодо спорудження молитвиного дому. З даними рішеннями міської ради не погоджується , оскільки будь-які громадські слухання з даного питання не проводились, детальний план земельної ділянки на розгляд сесії [PERSON] міської ради не подавався. Мешканці вулиць, які межують з даною земельною ділянкою категорично проти такого будівництва. Таким чином, вважає, що рішення [PERSON] міської ради 1848 від 27.10.2016 р. було прийнято безпідставно та передчасно, оскільки думки громади з даного питання вислухано не було. Просив визнати незаконним Рішення [PERSON] міської ради №1848 від 27.10.2016 року про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки на розі провулку Шпанівського та вул. Євгена Коновальця м. Рівне і передачу її в постійне користування. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] -[PERSON] підтримав позов в межах його доводів та просив задовольнити. Представники відповідача [PERSON] громади Помісної [PERSON] [PERSON] Пятидесятників "Молодіжна" м.Рівне [PERSON], [PERSON] в судовому засіданні позов не визнали, просили відмовити у його задоволенні. Підтримали доводи заперечення позову, викладені у письмову відзиві. Так, вважають доводи позивача необгрунтованими та такими, що суперечать вимогам чинного законодавства виходячи з наступного. 1. У відповідності до частини першої статті 5 Конституції України народ здійснює владу безпосередньо і через органи державної влади та органи місцевого самоврядування. В Основному Законі України встановлено, що місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи (частина третя статті 140). Виходячи з цих конституційних положень у системному зв'язку з положеннями статті 6 Конституції України про те, що державна влада в [PERSON] здійснюється на засадах її поділу на законодавчу, виконавчу та судову, Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 26 березня 2002 року № 6-рп/2002 визначив політико-правову природу органів місцевого самоврядування, які не є органами державної влади, а є представницькими органами, через які здійснюється право територіальної громади самостійно вирішувати не будь-які питання суспільного життя, а питання саме місцевого значення, тобто такі, які пов'язані передусім з життєдіяльністю територіальних громад і перелік яких визначено у Конституції і законах України (пункти 4, 5 мотивувальної частини цього Рішення у справі про охорону трудових прав депутатів місцевих рад). Гарантоване державою місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи і передбачає правову, організаційну та матеріально- фінансову самостійність, яка має певні конституційно-правові межі, встановлені, зокрема, приписами статей 19, 140, 143, 144, 146 Основного Закону України. З аналізу вказаних конституційних положень вбачається, що ці органи місцевого самоврядування, здійснюючи владу і самостійно вирішуючи питання місцевого значення, віднесені законом до їх компетенції, та приймаючи рішення, які є обов'язковими до виконання на відповідній території, зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Такі ж положення закріплені у статті 4 Європейської хартії місцевого самоврядування, яка встановлює, що головні повноваження і функції органів місцевого самоврядування визначаються Конституцією або законом; органи місцевого самоврядування в межах закону мають повне право вільно вирішувати будь-яке питання, яке не вилучене із сфери їхньої компетенції і вирішення якого не доручене жодному іншому органу; повноваження, якими наділяються органи місцевого самоврядування, як правило, мають бути повними і виключними. Органи місцевого самоврядування, вирішуючи питання місцевого значення, представляючи спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, приймають нормативні та ненормативні акти. До нормативних належать акти, які встановлюють, змінюють чи припиняють норми права, мають локальний характер, розраховані на широке коло осіб та застосовуються неодноразово, а ненормативні акти передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб'єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію. Отже, зазначеними нормами матеріального права встановлено, що набуття права користування земельними ділянками із земель комунальної власності здійснюються на підставі рішення відповідного органу місцевого самоврядування. Частинами першою й десятою статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в [PERSON]» визначено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку. За положеннями частини першої статті 21 ЦК України, суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси. Аналогічні норми права закріплені і в Земельному кодексі України. Так, згідно пункту «г» частини третьої статті 152 Земельного кодексу України, захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом визнання недійсним рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування. Таким чином, для того, щоб визнати недійсним правовий акт індивідуальної дії органу місцевого самоврядування, необхідно, щоб він одночасно суперечив вимогам закону та порушував права інших осіб. В даному випадку, предявивши позов до суду про визнання незаконним рішення міської ради, позивач не навів жодного нормативного документу, якому б не відповідало вказане рішення. Окрім цього, за приписами частини другої статті 152 Земельного кодексу України, лише власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов'язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Аналогічна норма міститься і в пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 16.04.2004 № 7 «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ». Для того, щоб позивач мав право предявити вимогу про визнання рішення органу місцевого самоврядування незаконним (недійсним), внаслідок порушення, на його думку, прав на земельну ділянку, останній повинен мати необхідний обсяг прав та обовязків щодо володіння та користування нею, тобто позивач повинен мати законне право на володіння та користування земельною ділянкою площею 0,1600 га, яка знаходиться в постійному користуванні РГ ХВЄП «Молодіжна м. Рівне. За змістом статтей 125, 126 Земельного кодексу України, право постійного користування земельної ділянки виникає з моменту державної реєстрації цих прав та оформлюється відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Надана в постійне користування РГ ХВЄП "Молодіжна" м. Рівне на розі пров. Шпанівського та вул. Євгена Коновальця у м.Рівному земельна ділянка на підставі рішення [PERSON] міської ради від 27 жовтня 2016 року №1848, зареєстрована в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права за реєстраційним № 1112082856101 відповідно до витягу з індексним № 75358749 від 09.12.2016, для будівництва і обслуговування молитовного будинку. Управлінням містобудування та архітектури виконавчого комітету [PERSON] міської ради присвоєна поштова адреса зазначеній земельній ділянці, про що свідчить наказ від 03 січня 2017 року № 07, а також видано Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки від 09.06.2017 № 01 -М/92 . 2. Згідно частин першої й другої статті 13 Закону України «Про місцеве самоврядування в [PERSON]», територіальна громада має право проводити громадські слухання - зустрічатися з депутатами відповідної ради та посадовими особами місцевого самоврядування, під час яких члени територіальної громади можуть заслуховувати їх, порушувати питання та вносити пропозиції щодо питань місцевого значення, що належать до відання місцевого самоврядування. Громадські слухання проводяться не рідше одного разу на рік. Частиною четвертою статті 13 цього Закону встановлено, що порядок організації громадських слухань визначається статутом територіальної громади. Рішенням [PERSON] міської ради від 02.11.2001 р. № 549 затверджено Статут територіальної громади міста Рівного. Згідно статті 21 цього Статуту, під час проведення громадських слухань мешканці міста мають право вносити пропозиції та порушувати будь-які питання, вирішення яких належить до відання місцевого самоврядування. Як правило, громадські слухання відбуваються з приводу щорічного звітування міського головою про свою роботу на відкритій зустрічі з громадянами, якщо їх проведення не ініційовано з іншого питання. Проведення громадських слухань можуть ініціювати: міський голова; [PERSON] міська рада або її виконавчий комітет; не менш як тисяча громадян - членів міської територіальної громади з правом голосу, які підписують відповідне колективне звернення. Водночас з матеріалів справи не вбачається, що позивач разом з тисячу членами міської територіальної громади звертався з відповідним колективним зверненням до міської ради з приводу проведення громадських слухань щодо відведення земельної ділянки на розі провулку Шпанівського та вул. [PERSON] і передачу її в постійне користування РГ ХВЄГІ "Молодіжна" м. Рівне, тому й рішення з цього питання не приймалось. Слід критично відноситись до посилання позивача на додані до позовної заяви списки з підписами мешканців провулку Шпанівського, вулиць [PERSON], Степової та мікрорайону Північний щодо заборони будівництва молитовного будинку, оскільки їх збір не відповідає встановленим чинним законодавством вимогам, носить упереджений і необ'єктивний підхід, викликає обгрунтовані сумніви в достовірності підписів окремих осіб. У дійсності житлові будівлі мешканців вулиць [PERSON] та провулку Шпанівського, а тим більше багатоквартирні будинки мікрорайону Північний, не межують з даною земельною ділянкою. Крім того, доказом розгляду на засіданні постійної комісії з питань архітектури, будівництва та землевпорядкування, сесії міської ради питання відведення та передачі РГ ХВЄП "Молодіжна" м. Рівне в постійне користування земельної ділянки є протокол № 34 від 10.08.2016, проект рішення, довідка Управління Держгеокадастру у м. Рівному від 29.09.2015 №02-1309, план земельної ділянки із землекористування земель м.Рівне орієнтовною площею 0,1600 га для будівництва і обслуговування будівель громадських та релігійних організацій. При таких обставинах необхідно зазначити, що [PERSON] міська рада в межах своєї компетенції прийняла рішення 27 жовтня 2016 року № 1848 про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,1600 га в постійне користування на розі пров. Шпанівського та вул. Євгена Коновальця РГ ХВЄП «Молодіжна м. Рівне для будівництва і обслуговування молитовного будинку, а тому підстави для задоволення позовних вимог відсутні. Представник відповідача [PERSON] міської ради [PERSON] позов не визнав. Пояснив, що рішенням [PERSON] міської ради №1848 від 27.10.2016 року було затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки в постійне користування на розі провулку Шпанівського та вул. Євгена Коновальця Релігійної громади Помісної [PERSON] [PERSON] Пятидесятників «Молодіжна» м. Рівне для будівництва та обслуговування будівель громадських та релігійних організацій (для будівництва і обслуговування молитовного будинку). Крім того, цим же рішенням було вирішено передати [PERSON] громаді Помісної [PERSON] [PERSON] Пятидесятників «Молодіжна» м. Рівне в постійне користування земельну ділянку площею 1600 м2 на розі провулку Шпанівського та вул. [PERSON] (кадастровий номер земельної ділянки - 5610100000:01:010:0234) для будівництва та обслуговування будівель громадський та релігійних організацій (для будівництва і обслуговування молитвиного будинку). До прийняття оскаржуваного рішення його проект був опублікований на сайті міської ради. Кожний міг з ним ознайомитися та подати свої заперечення. [PERSON] громада Помісної [PERSON] [PERSON] Пятидесятників «Молодіжна» м. Рівне у визначений законом порядок зареєструвала право користування виділеної земельної ділянки, а відтак рішення міської ради втратило чинність та на даний час не може бути оскаржене. Просив відмовити у задоволенні позову. Представник третьої особи управління містобудування та архітектури виконавчого комітету [PERSON] міської ради [PERSON] суду пояснив, що наказом управління від 03.01.2017р. № 07 земельній ділянці розташованій на розі провулку Шпанівського та вул. [PERSON] яка була надана в постійне користуання провулку Шпанівського та вул. [PERSON] на підставі рішення органу місцевого самоврядування № 1848, виданого 27.10.2016р., зареєстрованого в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права за р. № 1112082856101 відповідно до витягу з індексним № 75358749 від 09.12.2016р., для будівництва та обслуговування будинку присвоєно поштову адресу: м.Рівне. вул. Є.Коновальця, 21 та видано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки. Вважає, що позов до задоволення не підлягає. Заслухавши пояснення представника позивача, представників відповідачів, представника третьої особи, дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та оцінивши докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позовна заява не підлягає до задоволення. Судом встановлено, що рішенням [PERSON] міської ради №1848 від 27.10.2016 року було затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки в постійне користування на розі провулку Шпанівського та вул. Євгена Коновальця Релігійної громади Помісної [PERSON] [PERSON] Пятидесятників «Молодіжна» м. Рівне для будівництва та обслуговування будівель громадських та релігійних організацій (для будівництва і обслуговування молитовного будинку). Передано [PERSON] громаді Помісної [PERSON] [PERSON] Пятидесятників «Молодіжна» м. Рівне в постійне користування земельну ділянку площею 1600 м2 на розі провулку Шпанівського та вул. [PERSON] (кадастровий номер земельної ділянки - 5610100000:01:010:0234) для будівництва та обслуговування будівель громадський та релігійних організацій (для будівництва і обслуговування молитвиного будинку). Проект рішення про відведення земельної ділянки на розі вулиць провулку Шпанівський та вул. Є.Коновальця розглядався на засіданні постійної комісії з питань архітектури, будівництва та землекористування 10.08.2016р., де було прийнято рішення про підтримання проекту. З оглянутого судом витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права за р. № 1112082856101 відповідно до витягу з індексним № 75358749 від 09.12.2016р., вбачається, що на підставі рішення [PERSON] міської ради №1848 від 27.10.2016р. Наказом управління містобудування та архітектури від 03.01.2017р. № 07 земельній ділянці розташованій на розі провулку Шпанівського та вул. [PERSON] яка була надана в постійне користуання провулку Шпанівського та вул. [PERSON] на підставі рішення органу місцевого самоврядування № 1848, виданого 27.10.2016р., зареєстрованого в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права за р. № 1112082856101 відповідно до витягу з індексним № 75358749 від 09.12.2016р., для будівництва та обслуговування будинку присвоєно поштову адресу: м.Рівне. вул. Є.Коновальця, 21. 09.06.2017р. № 01-81/92 видані містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки на розі провулку Шпанівський та вул.Є.Коновальця в м.Рівне. Конституційний Суд України в пункті 4 мотивувальної частини Рішення від 16 квітня 2009 року № 7-рп/2009 (справа про скасування актів органів місцевого самоврядування) зазначив, що органи місцевого самоврядування, вирішуючи питання місцевого значення, представляючи спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, приймають нормативні та ненормативні акти. До ненормативних належать акти, які передбачають конкретні приписи, звернені до окремого субєкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію фактом їхнього виконання. З урахуванням такого висновку Конституційного Суду України та з огляду на положення статті 11 ЦК України, статей 78, 116, 122 ЗК України, в звязку з прийняттям субєктом владних повноважень ненормативного акта виникають правовідносини, повязані з реалізацією певних субєктивних прав та охоронюваних законом інтересів, зокрема, в сфері земельних правовідносин відповідний ненормативний акт слугує підставою виникнення, зміни або припинення конкретних прав та обовязків фізичних і юридичних осіб приватного права. За таких обставин рішення субєкта владних повноважень у сфері земельних відносин, яке має ознаки ненормативного акта та вичерпує свою дію після його реалізації, може оспорюватися з точки зору його законності, а вимоги про визнання рішення незаконним розглядатися в порядку цивільного або господарського судочинства, якщо за результатами реалізації рішення у фізичної чи юридичної особи виникло право цивільне й спірні правовідносини, на яких ґрунтується позов, мають приватноправовий характер. У такому випадку вимога про визнання рішення незаконним може розглядатися як спосіб захисту порушеного цивільного права за статтею 16 ЦК України та предявлятися до суду для розгляду в порядку цивільного судочинства, якщо фактично підґрунтям і метою предявлення позовної вимоги про визнання рішення незаконним є оспорювання цивільного речового права особи (зокрема й права користування на землю), що виникло в результаті та після реалізації рішення субєкта владних повноважень. У пред"явленому до суду позові не оспорюється цивільне речове право відповідача [PERSON] громади Помісної [PERSON] [PERSON] Пятидесятників "Молодіжна" м.Рівне на земельну ділянку виділену на підставі оспорюваного рішення міської ради. Відповідно до ст.. 21 Статуту територіальної громади м.Рівне , громадські слухання - одна із форм здійснення місцевого самоврядування безпосередньо членами міської територіальної громади. Під час проведення громадських слухань мешканці міста мають право вносити пропозиції та порушувати будь-які питання, вирішення яких належить до відання місцевого самоврядування. Громадські слухання с однією з форм реалізації членами міської територіальної громади своїх прав щодо здійснення нагляду за діяльністю обраних нею органів і посадових осіб місцевого самоврядування, що є підзвітними, підконтрольними та відповідальними перед нею. Як правило, громадські слухання відбуваються з приводу щорічного звітування міського головою про свою роботу на відкритій зустрічі з громадянами, якщо їх проведення не ініційовано з іншого питання. Під час цієї зустрічі можуть заслуховуватися й інші посадові особи місцевого самоврядування, а також депутати міської ради. Пропозиції, які за результатами громадських слухань підписують не менше як сто членів міської територіальної громади та які протягом трьох днів після оприлюднення матеріалів слухань вносяться до міської ради, підлягають обов'язковому розгляду органами місцевого самоврядування. Підлягають розгляду також пропозиції, що вносяться під час проведення слухань тими їх учасниками, які були делеговані не менш як двомастами членів територіальної громади з правом голосу. Питання про розгляд пропозицій, внесених учасниками, делегованими не менш як тисячею громадян, підлягають внесенню до проекту порядку денного чергової сесії [PERSON] міської ради. З огляду на вищевикладене, суд прийшов до висновку, що посилання позивача на порушення його прав при розгляді питання щодо виділення земельної ділянки на розі провулку Шпанівського та вул. Євгена Коновальця в м.Рівне у користування без проведення громадських слухань є безпідставними. Судом встановлено, що на підставі оспорюваного ненормативного документу проведена реєстрація право користування виділеною земельною ділянкою за релігійною громадою Помісної [PERSON] [PERSON] Пятидесятників «Молодіжна» м. Рівне , а відтак вони набули право користування земельною ділянкою за адресою м.Рівне на розі пров.Шпанівського та вул. [PERSON]. Судом не встановлено порушень при прийнятті міською радою рішення ради №1848 від 27.10.2016 року яким було затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки в постійне користування на розі провулку Шпанівського та вул. Євгена Коновальця Релігійної громади Помісної [PERSON] [PERSON] Пятидесятників «Молодіжна» м. Рівне для будівництва та обслуговування будівель громадських та релігійних організацій (для будівництва і обслуговування молитовного будинку). За наведених обставин, суд прийшов до висновку, що позовна заява не підлягає до задоволення за недоведеністю позовних вимог. Оскільки позивачу [PERSON] відмовлено у задоволенні позову то ухвала суду від 02.10.2017 року про забезпечення позову підлягає скасуванню. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed