Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-10 00:00:00

Звертаючись до суду з позовною заявою, позивач зазначила, що перебувала у зареєстрованому шлюбі з відповідачем, який було розірвано, про що 05 липня 2007 року в Книзі реєстрації розірвань шлюбів зроблено відповідний актовий запис за № 74, від шлюбу мають дитину, дочку [PERSON] , [INFO] . Рішенням Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 23 березня 2009 року з [PERSON] на користь [PERSON] стягнуто аліменти на утримання неповнолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/5 частини з усіх видів його заробітку прибутку, але не менше ніж 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення з 02 березня 2009 року до її повноліття, та видано виконавчий лист. В 2009 році вона, [PERSON] , уклала шлюб та змінила прізвище на [PERSON] . 20 січня 2021 р., у відповідь на адвокатський запит, державним виконавцем Верхньодніпровського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) надано інформацію щодо проведення виконавчих дій з примусового виконання за дублікатом виконавчого листа №2-518 виданого 10.12.2010 р. Верхньодніпровським райсудом, про стягнення аліментів з [PERSON] на користь [PERSON] на утримання дитини [PERSON] в розмірі 1/5 частини всіх видів його заробітку (прибутку), але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення з 02 березня 2009 року і до повноліття дитини та надано розрахунок заборгованості зі сплати аліментів. Так, за інформацією Верхньодніпровського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) сукупний розмір заборгованості з моменту відкриття виконавчого провадження (Постанова про відкриття виконавчого провадження від 28.05.2013 р.) станом на 20 травня 2020 року (по день досягнення дитиною 18 років) становить 87716 грн. 10 коп. За невиконання рішення суду, а саме заборгованість по аліментам, що перевищує суму відповідних платежів за три роки, відповідно до вимог ч.14 ст. 71 Закону України «Про виконавче провадження», державним виконавцем Верхньодніпровського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) винесено Постанову про накладення штрафу від 04.01.2021 р., якою накладено на Боржника [PERSON] штраф у розмірі 50% від суми заборгованості у розмірі 43 858,05 грн., який стягнуто на користь стягувача. Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Таким чином, розрахунок пені за весь період прострочення наведений у таблиці, що додається до позовної заяви та з часу відкриття провадження до 31 грудня 2020 року складає 222524 грн. 49 коп. Але, відповідно до ч. 1 ст.196 Сімейного кодексу України, у разі застосування до особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, заходів, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України "Про виконавче провадження", максимальний розмір пені повинен дорівнювати різниці між сумою заборгованості та розміром застосованих заходів примусового виконання, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України "Про виконавче провадження". Тому, розмір пені складає 43858 (сорок три тисячі вісімсот п`ятдесят вісім) гривень 05 коп. На підставі зазначеного позивач просила стягнути з [PERSON] на її користь пеню за прострочення сплати аліментів, які стягуються на утримання дочки [PERSON] , [INFO] , в розмірі 43858 (сорок три тисячі вісімсот п`ятдесят вісім) гривень 05 копійок. Позивач та її представник у судове засідання не з`явились, надали суду заяву, в якій просили справу розглянути за їх відсутністю, позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити в повному обсязі. Відповідач в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив розглядати справу без його участі, позовні вимоги позивача не визнав, пояснив, що він проживає в Чехії разом з малолітніми дітьми, які знаходяться на повному його утриманні та дружиною, яка має проблеми зі здоров`ям, проходить зараз обстеження. Він працює, але грошей не завжди хватає на життя. Для його родини це не підйомна сума. Просив переглянути розмір пені на більш поблажливу для його родини суму. Враховуючи вищенаведене у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, справа підлягає розгляду в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. Відповідно до ч. 3 ст.13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета позову на власний розсуд. Дослідивши наявні у справі письмові докази та оцінивши їх в сукупності суд приходить до наступних висновків. Відповідно до\~ст.180 Сімейного кодексу України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Судом встановлено, що відповідно до копії виконавчого листа виданого Верхньодніпровським районним судом Дніпропетровської області від 23.03.2009 року з [PERSON] на користь [PERSON] стягнуто\~аліменти на\~утримання доньки\~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~в розмірі\~1/5\~частини з\~усіх видів\~його заробітку\~(прибутку),\~але не\~менше ніж\~30\~%\~прожиткового мінімуму\~для дитини\~відповідного віку,\~щомісячно,\~починаючи стягнення\~з 02\~березня 2009\~року до\~ повноліття\~дитини (ар.с.18). Відповідно до розрахунку заборгованості по аліментам складеного державним виконавцем Верхньодніпровського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Кваша О.М., заборгованість по аліментам [PERSON] станом на 20.05.2020 року становить 87716 гривень 10 коп. (ар.с.22-23). Відповідно до ч. 1 ст.196\~Сімейного кодексу\~України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Таким чином, фактично вказаною нормою права закріплено відповідальність платника аліментів за прострочення сплати аліментів, і зі змісту цієї норми випливає, що визнання боржником наявності заборгованості зі сплати аліментів є визнанням неналежного виконання ним аліментних зобов`язань, що є підставою для стягнення пені за прострочення сплати аліментів. Пунктом 22\~постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів»\~роз`яснено, що передбачена\~ст.196 СК України\~відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у вигляді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення аліментів. Розмір заборгованості зі сплати аліментів визначається державним виконавцем за місцем виконання рішення суду у порядку встановленому\~Сімейним кодексом. Державний виконавець обчислює розмір заборгованості зі сплати аліментів, складає відповідний розрахунок та повідомляє про нього стягувачу і боржнику. Відповідно до розрахунку заборгованості по аліментам станом на 20.05.2020 року становить 87716 гривень 10 коп., яка утворилась через несплату відповідачем своєчасно та в повному обсязі аліментів на утримання доньки (ар.с.22-23). За невиконання рішення суду про стягнення аліментів, відповідно до вимог ч.14 ст. 71 Закону України «Про виконавче провадження», державним виконавцем Верхньодніпровського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) винесено Постанову про накладення штрафу від 04.01.2021 р., якою накладено на Боржника [PERSON] штраф у розмірі 50% від суми заборгованості у розмірі 43 858,05 грн., який стягнуто на користь стягувача (ар.с.20). Відповідно до ч. 1 ст.196 Сімейного кодексу України, у разі застосування до особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, заходів, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України "Про виконавче провадження", максимальний розмір пені повинен дорівнювати різниці між сумою заборгованості та розміром застосованих заходів примусового виконання, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України "Про виконавче провадження". Тому, розмір пені складає 43858 (сорок три тисячі вісімсот п`ятдесят вісім) гривень 05 коп. Позивач у позовній заяві просить суд стягнути з відповідача пеню за прострочення сплати аліментів в сумі 43858,05 гривень. Даний розрахунок неустойки (пені) відповідачем заперечується, оскільки останній повідомив, що має на утриманні двох малолітніх дітей, які знаходяться на повному його утриманні та дружину, яка має проблеми зі здоров`ям, проходить обстеження. Він працює, але грошей не завжди хватає на життя. Просив переглянути розмір пені на більш поблажливу для його родини суму. Відповідно до частини першої статті 263 ЦПК України\~судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Статтею 180 СК України\~встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. У\~статті 196 СК України\~не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Така правова позиція висловлена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №572/1762/15-ц. Враховуючи, що стягнення неустойки (пені) спрямоване на підвищення захисту майнових прав дитини, позовні вимоги [PERSON] про стягнення на її користь пені за прострочення сплати аліментів є правомірними. Разом з цим відповідно до ч. 2 ст. 196 СК України розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. У судовому засіданні встановлено, що відповідач перебуває у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб (ар.с.42) та окрім повнолітньої доньки [PERSON] має на утриманні ще двох малолітніх дітей [PERSON] , [INFO] (ар.с.35 ) та [PERSON] , [INFO] (ар.с.36)., а також та дружину, яка має проблеми зі здоров`ям (ар.с.43) Враховуючи всі вище перелічені обставини, суд вважає слушними доводи відповідача щодо зменшення розміру пені та приходить до висновку за необхідне на підставі ч. 2 ст. 196 СК України зменшити розмір пені на 50%, а саме до 21929 грн. 03 коп. Окрім цього, оскільки позивач була звільнена від сплати судового збору під час подання позову, у відповідності до вимог ст.141 ЦПК України\~він стягується з відповідача на користь держави.

Outcome: partial