Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-07 00:00:00

І. СУТЬ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ 1.1. 17.07.2020 [PERSON] звернулась до Корольовського районного суду міста Житомира із позовом до Богунського відділу державної виконавчої служби у місті Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), в якому просила зняти арешт і скасувати заборону на відчуження квартири [ADDRESS] , що належить [PERSON] на праві приватної власності, зареєстровані в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: - № обтяження 20990092, зареєстроване 16.06.2011 на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони його відчуження, серія та номер 27094206, виданий 14.06.2011 Богунським відділом державної виконавчої служби Житомирського міського управління юстиції, державний виконавець Товкач Р.В. - № обтяження 20990073 зареєстроване 17.01.2009 на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони його відчуження, серія та номер АА № 521690, виданий 16.01.2009 Богунським відділом державної виконавчої служби Житомирського міського управління юстиції, державний виконавець Ковальчук В.А. 1.2. Поданий позов обґрунтовувався тим, що на виконанні у Богунському відділі державної виконавчої служби м. Житомир перебували виконавчі провадження відносно боржника [PERSON] та в автоматизованій системі виконавчих проваджень відсутні відкриті виконавчі провадження відносно позивача. Однак, відповідно до відомостей з єдиного реєстру заборон відчужень нерухомого майна існують заборони відчуження нерухомого майна, яке належить [PERSON] . Оскільки заборгованість по виконавчим листам відсутня, то і правові підстави для подальшого арешту її майна відсутні, при цьому, наявність арешту порушує право власності позивача, вільного користування та розпорядження ним, а тому позивач звернулась до суду з даним позовом. ІІ. ПРОЦЕДУРА та ПОЗИЦІЇ СТОРІН 2.1. Ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 24.07.2020 позовну заяву [PERSON] залишено без руху, надано строк для усунення недоліків (а.с.8-9). 2.2. 24.07.2020 позивачем усунуто недоліки шляхом подання оригіналу квитанції про сплату судового збору та належним чином засвідчених копій документів доданих до позовної заяви (а.с.11-14). 2.3. Ухвалою суду від 29.07.2020 відкрито провадження у справі №296/6039/20, справу вирішено розглядати у спрощеному позовному провадженні з викликом сторін (а.с.21-22). 2.4. 01.10.2020 від Богунського відділу державної виконавчої служби у місті Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) надійшов відзив на позовну заяву, у якому представник просить відмовити у задоволенні позову, посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість. Зазначено про те, що державним виконавцем відповідно до пункту 5 частини 1 статті 47 Закону України «Про виконавче провадження» (чинного на момент прийняття рішення) винесена постанова про повернення виконавчого документа стягувачу в межах виконавчого провадження №27094206. Відповідно до частини 5 статті 37 Закону України «Про виконавче провадження» повернення виконавчого документа стягувачу з підстав, передбачених цією статтею, не позбавляє його права повторно пред`явити виконавчий документ до виконання протягом строків, встановлених статтею 12 цього Закону. Крім того, представник відповідача зазначив, що відповідач, виконуючи обов`язки по виконанню рішення суду, жодних прав позивача не порушував (а.с.25-29). 2.5. 27.10.2020 представником позивача подано додаткові пояснення по суті позову, в яких остання вказує на те, що наявність арешту на майно за відсутності правових підстав для цього з 2009-2011 порушує право власності позивача, внаслідок чого вона позбавлена змоги в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, просила позов задовольнити (а.с.37-39). 2.6. В судовому засіданні 02.12.2020 протокольною ухвалою суду задоволено клопотання позивача та залучено до участі у справі співвідповідача ТОВ "КС "Альянс Україна" (а.с.44-45). 2.7. 27.01.2021 від ТОВ "КС "Альянс Україна" надійшов відзив на позовну заяву, у якому залучений співвідповідач позовні вимоги [PERSON] не визнає в повному обсязі, посилаючись на те, що ТОВ "КС "Альянс Україна" не є стягувачем по кредитному договору № 240-06кЖт від 22.12.2006, укладеному між ТОВ "КС "Альянс Україна" та [PERSON] , поручителями за яким були [PERSON] і [PERSON] , оскільки відповідно до умов договору відступлення прав вимоги від 11.07.2011 та у відповідності до ст.512 ЦК України, ТзОВ "Перша кредитно-фінансова компанія" набуло статусу нового кредитора та отримало право грошової вимоги по відношенню до осіб, які є боржниками КС "Альянс-Україна", зокрема до [PERSON] , а 15.07.2011 за договором про відступлення прав вимоги право вимоги до боржників перейшло до "Компанія з управління активами «Прімоколект-Капітал», яке є стягувачем і має бути співвідповідачем у справі (а.с.52). 2.8. В судовому засіданні 18.02.2021 протокольною ухвалою суду задоволено клопотання позивача, залучено до участі у справі співвідповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами «Прімоколект-Капітал» (а.с.58-59). 2.9. 08.04.2021 від представника позивача надійшла заява про розгляд справи у відсутності позивача та його представника, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, щодо ухвалення заочного рішення не заперечувала (а.с.66). 2.10. 23.03.2021 від КС "Альянс-Україна" надійшла заява про розгляд справи у відсутності представника кредитної спілки, позовні вимоги [PERSON] не визнає в повному обсязі, просить відмовити в задоволенні позову (а.с.64). 2.11. Залучений співвідповідач Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами «Прімоколект-Капітал» про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, представника для участі у розгляді справи не направив, відзив на позовну заяву до суду не надіслав (а.с.62). 2.12. Враховуючи, що справа призначена до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, в судове засідання не з`явився , відсутність відзиву на позов, а також наявну згоду позивача на проведення заочного розгляду справи, суд вирішив проводити заочний розгляд справи на підставі наявних у ній доказів. ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ та ДОКАЗИ НА ЇХ ПІДТВЕРДЖЕННЯ 3.1. [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] , що стверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 219047255 від 05.08.2020 (а.с.17-18). 3.2. З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 208685248, №226129941 від 12.05.2020 та 30.09.2020 вбачається, що постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер 27094206, виданою 14.06.2011 державним виконавцем Богунського відділу державної виконавчої служби Житомирського управління юстиції, Товкач Р.В. та постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серія та номер АА 521690, виданою 16.01.2009, державним виконавцем Богунського відділу державної виконавчої служби Житомирського МУЮ Ковальчук В.А. накладено арешт та заборону на його відчуження на квартиру [ADDRESS] (а.с.5-6, 30-34). 3.3. Станом на 28.07.2020 відкриті виконавчі провадження відносно [PERSON] відсутні, що підтверджується витягом з бази даних в автоматизованій системі виконавчих проваджень (а.с.19-20). ІV. НАЦІОНАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО, ЩО ПІДЛЯГАЄ ЗАСТОСУВАННЮ 4.1. Згідно зі статтею 4 ЦПК України кожна особа має право у порядку, що передбачений цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних та оспорюваних прав, свобод чи інтересів. 4.2. У відповідності до статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. 4.3. При цьому відповідно до статей 11, 15 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають з дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки їх порушення. 4.4. Перелік способів захисту прав та інтересів передбачений статтею 16 ЦК України. 4.5. Відповідно до частин 1, 2 статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. 4.6. Відповідно до частин 1, 2 статті 386 ЦК України держава забезпечує рівний захист прав усі суб`єктів права власності. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. 4.7. За правилами статті 56 Закону України «Про виконавче провадження» від 02.06.2016 № 1404-VIII (далі - Закон № 1404-VIII) арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно боржника може накладатися державним виконавцем шляхом: винесення постанови про арешт коштів та інших цінностей боржника, що знаходяться на рахунках і вкладах чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах; винесення постанови про арешт коштів, що перебувають у касі боржника або надходять до неї; винесення постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження; проведення опису майна боржника і накладення на нього арешту. 4.8. Згідно з частинами 1, 2 ст. 59 Закону № 1404-VIII особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. 4.9. Відповідно до частин 4, 5 ст. 59 Закону № 1404-VIII підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. 4.10. Згідно п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 5 від 03 червня 2016 року "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). V. ОЦІНКА та МОТИВИ СУДУ 5.1. Між сторонами виникли правовідносини з приводу зняття арешту з нерухомого майна, яке перебуває у власності [PERSON] . 5.2. Суд враховує, що арешт на квартиру [ADDRESS] , яка належить [PERSON] , накладено державними виконавцями Богунського відділу державної виконавчої служби Житомирського управління юстиції, при цьому, станом на 03.06.2020 відносно позивача відсутні відкриті виконавчі провадження, а залучений судом стягувач Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами «Прімоколект-Капітал» доказів протилежного суду не надав. 5.3. Наявність такого обтяження (арешту) нерухомого майна перешкоджає позивачу реалізувати свої права щодо нерухомого майна. 5.4. Враховуючи відсутність у Богунському відділі державної виконавчої служби у м.Житомирі Центрально-західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Хмельницький) відкритих виконавчих проваджень щодо Багінської Т.А., суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову [PERSON] саме до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами «Прімоколект-Капітал» яке є стягувачем за кредитним договором № 240-06кЖт від 22.12.2006. На підставі викладеного та

Outcome: approved