Jurisdiction: civil
Date: 2014-03-05 00:00:00

Позивачі [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] звернулися до суду з позовом до відповідача [PERSON], в якому просили стягнути з неї матеріальну шкоду у сумі 24 529 грн., яка була спричинена залиттям їх квартири у вересні 2011 року. В заявленому позові вказано, що позивачі згідно свідоцтва про право власності на житло № 41 від 28.01.1998 року є власниками квартири [ADDRESS], але декілька років з різних причин в означеній квартирі не проживають. Поверхом вище в цьому ж будинку розташована квартира № 4, яка належить відповідачам. До залиття квартири у вересні 2011 року, як зазначено в позові, вона знаходилася у належному технічному стані та була придатна для проживання, деякий час там мешкали квартиранти. У вересні 2011 року позивачам зателефонували сусіди та повідомили, що крізь стіни квартири чути, як у квартиру ллється вода. Таким чином позивачам від сусідів стало відомо про залиття квартири. Внаслідок залиття, як зазначено в позові, у квартирі позивачів відбулося замокання стелі, стін та шпалер у коридорі, кухні, ванній та житлових кімнатах, пошкодження електропроводки. В позові також вказано, що будинок [ADDRESS] не обслуговується будь якою житлово-експлуатаційною організацією, не створено також об'єднання співвласників багатоквартирних будинків, тому акт про залиття квартири був складений за участю мешканців сусідніх квартир. В акті зазначено, що затоплення квартири [ADDRESS] сталося у вересні 2011 року в результаті надходження водопровідної води скрізь міжповерхові перекриття, які розділяють квартири № 4 та № 2. Вказані пошкодження, на думку позивачів, сталися саме з вини відповідачки [PERSON] через недбале ставлення останньої до санітарно-технічного обладнання та обладнання водопровідної системи у вбиральні її квартири, а саме, через пошкодження з'єднувального водопровідного шлангу змивного бачка унітазу. Вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт у квартирі для усунення недоліків, які з'явилися після її пошкодження через залиття відповідачем, згідно звіту про оцінку вартості ремонту квартири [ADDRESS] складає 24 529 грн. Ухвалою суду від 24.01.2014 р. в якості співвідповідачів були залучені до участі у справі [PERSON] та [PERSON], оскільки згідно свідоцтва про право власності на житло № 129 від 14.06.1995 р. вони є співвласниками квартири [ADDRESS]. У судовому засіданні позивач [PERSON] підтримав позов з викладених у ньому підстав та просив суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі, уточнивши, що затоплення квартири було не в вересні 2011 року, як вказано в позовній заяві, а приблизно в кінці липня 2011 року, акт, яким підтверджується затоплення квартири, складався пізніше. Наполягаючи на задоволенні позову, [PERSON] також просив стягнути понесені ним судові витрати в розмірі 26 077 грн. По запереченням до позову пояснив, що майнова шкода за поданим позовом була спричинена їх квартирі не у зв'язку з затопленням в результаті стихійного лиха, яке мало місце в липні 2005 року, оскільки після цього квартира була висушена, відремонтована, в квартиру був підведений газ, відновлене електропостачання, встановлений лічильник, сплачувались платежі за воду та каналізацію. Восени 2010 року в квартирі родина робила весілля сину позивачів, квартира була в належному стані, з січня 2011 року по квітень 2011 року в квартирі жили квартиранти. По поясненням [PERSON], залиття квартири з боку [PERSON] було неодноразовим, не менше 2 випадків, в складеному акті не вказана причина залиття, оскільки це відомо тільки зі слів [PERSON], скільки часу вода текла до їх квартири йому також невідомо. На час затоплення квартири відповідачка [PERSON] жила в квартирі, свою провину в залитті визнавала, погодилась частками компенсувати шкоду в розмірі 5000 грн, але так і не зробила цього. Від позивачів [PERSON], [PERSON], [PERSON] на адресу суду надійшли заяви з проханням розглянути справу за їх відсутності, позовні вимоги підтримують у повному обсязі, наполягають на задоволенні позову. Представник відповідача [PERSON]- [PERSON] надав суду заперечення проти позову, які у судовому засіданні підтримав та просив відмовити у задоволенні позову у зв'язку з його необґрунтованістю та відсутністю вини означеної відповідачки. На думку представника, позивачами не доведено, що саме в результаті умисних дій [PERSON] сталося залиття квартири, оскільки розрив гумового шлангу, що з;єднає зливний бачок унітазу із стояком, стався внаслідок великого тиску води, та як будинок знаходиться недалеко від насосної станції, тому вини [PERSON] в даному випадку не має. Відсутній також, за поясненнями представника, і причинно-наслідковий зв'язок між залиттям квартири та завданою шкодою, не встановлений конкретно час коли саме сталося залиття квартири, скільки часу вода протікала в квартиру, не доведений розмір матеріальної шкоди належними доказами, оскільки позивачем не надано суду доказів що до реальних затрат по здійсненому ремонту, не надані квитанції по оплаті ремонту, купівлі для ремонту різних матеріалів. Складений акт про залиття квартири не відповідає вимогам діючого законодавства. В наданих до позову запереченнях, представник відповідача вказав, що на початку червня 2011 року у своїй квартирі [ADDRESS] відповідачка [PERSON], повернувшись з роботи, виявила течу води у ванній кімнаті квартири через розрив гумового шланга, що з'єднує зливний бачок унітазу із стояком. Як вказано в запереченнях, в результаті означених обставин сталося незначне виливання водопровідної води на підлогу ванної кімнати у означеній квартирі, в той же день вода була перекрита. В запереченнях також зазначено, що відповідачка [PERSON] допускає те, що вода могла просочитися у невеликій кількості крізь бетонне перекриття та викликати несуттєве підмочення стелі у квартирі позивачів № 2, розташованій на першому поверсі, але мав місце аварійний випадок, тому вона не може нести відповідальності за його наслідками, оскільки відсутня її вина. Разом з тим, в запереченнях на позов також вказано, що матеріальна шкода завдана квартирі позивачів не внаслідок витікання води зі зливного бачка через розрив гумового шлангу у вищеозначеній квартирі в червні 2011 року, а в результаті стихійного лиха 12.07.2005 р., під час якого у м. Рені Одеської області були повністю затоплені та зруйновані десятки житлових будинків, у тому числі постраждав і житловий будинок [ADDRESS], на першому поверсі якого і знаходиться квартира позивачів. Як вказано в запереченнях, квартира після стихійного лиха була затоплена, рівень води в ній досягав 1,7 метра, були пошкоджені меблі, побутова техніка, системи опалення та енергопостачання, квартира потребувала відновлювального ремонту, тривалий час в ній ніхто не жив. Звертає увагу у запереченнях представник відповідача і на те, що наданий позивачами у якості доказу затоплення їх квартири акт складений тільки у вересні 2011 р., а не в червні місяці після того, як у квартирі стався розрив шлангу. Вказано в запереченнях і на те, що [PERSON] та [PERSON], які підписали акт, є давніми друзями родини позивачів, а не їхніми сусідами, вони ніколи не були свідками затоплення квартири [ADDRESS], тому наданий акт, на думку представника, не може бути належним доказом по справі, який би підтверджував факт затоплення квартири з вини [PERSON] Співвідповідачі [PERSON] та [PERSON] просять розглянути справу за їх відсутності, позов не визнають. Свідок [PERSON] пояснила суду, що в 2005 році після стихійного лиха в м.Рені квартира позивачів була затоплена, але після цього вони висушили її, зробили ремонт, після цього в квартирі періодично жили квартиранти, в вересні 2010 року було весілля сина родини [PERSON], в квартирі приймали гостей, вона була в придатному для життя стані. Приблизно 1 рік до залиття свідок з чоловіком приглядали за квартирою, родина [PERSON], оставляла їм ключі, давала кошти для проплати комунальних послуг з газопостачання та електропостачання. З червня по вересень 2011 року свідок у квартирі позивачів не була. У вересні 2011 року [PERSON] разом з дружиною приїхав в м. Рені, зателефонував свідку, запросив її разом з чоловіком прийти до квартири. У квартирі вони побачили сліди залиття на стелі в кухні, була цвіль на стінах в коридорі, в прилеглих кімнатах, у ванні з вбиральнею, в кімнатах цвіль доходила до середини стін, у квартирі відчувався запах вогкості, нічим було дихати. Тоді ж вони спілкувались з дочкою сусідів [PERSON], яка поясняла, що вода в квартиру [PERSON] лилася зверху з квартири [PERSON], хто винен в залитті квартири, коли це сталося, також причина залиття квартири свідку невідомі, в квартирі відповідачки свідок не була, з нею тоді ніхто не спілкувався, оскільки вона не відкрила двері. З пояснень [PERSON] свідку відомо, що [PERSON] обіцяла відшкодувати позивачам завдану шкоду в розмірі 5000 грн, але не зробила цього. На прохання [PERSON] тоді ж у вересні 2011 року складався акт про залиття квартири, який свідок підписала, з відомостями, які зазначені в акті вона згодна. Також свідку відомо, що до цього випадку [PERSON] неодноразово заливала квартиру позивачів. Свідок [PERSON] пояснив суду, що в квартирі позивачів [PERSON] він був після її затоплення в результаті стихійного лиха в 2005 році і після залиття квартири в 2011 році. Після затоплення в 2005 році, в квартирі було багато іла, висота води в квартирі доходила до 1,5 метра, в квартирі було багато сміття. Після цього затоплення позивачі в квартирі зробили ремонт, підвели газ. Після зробленого ремонту в квартирі жили квартиранти з дітьми, квартира була придатна для життя. У вересні 2011 року, дату свідок не пам'ятає, їм з дружиною зателефонував [PERSON] і попросив прийти до його квартири, там свідок бачив цвіль на стелі, стінах в кухні, коридорі, в невеликій кімнаті, вбиральні з ванною. Цвіль була зверху від 70 см до 1 м. Позивач поясняв, що залиття квартири було з квартири [PERSON], яка знаходилась на другому поверсі, з якої причини свідку на той час було невідомо, тільки згодом він дізнався, що в квартирі [PERSON] лопнула якась труба. Тоді ж , по поясненням свідка, складався акт про залиття квартири, який він підписав. Після цього залиття [PERSON] знов робив у квартирі ремонт. Свідок [PERSON] пояснила суду, що являється сусідкою [PERSON], живе з нею на одній площадці в будинку [ADDRESS], їхні квартири знаходяться на 2 поверсі, а квартира позивачів [PERSON] знаходиться внизу на 1 поверсі. За поясненнями свідка в період з кінця червня до вересня 2011 року свідок виїзджала з міста, повернулась тільки у вересні 2011 року, від сусідів [PERSON] стало відомо, що в квартирі позивачів було залиття, вода текла з квартири [PERSON], коли це сталося, та з якої причини, свідку невідомо. На прохання позивача [PERSON] у вересні 2011 року свідок заходила до його квартири, бачила наслідки залиття, брудні стіни, вологість, цвіль на стінах у коридорі, кімнатах, кухні, бачила сліди підтікання води, на прохання означеного позивача свідок тоді ж підписала акт залиття, зрозуміла його суть. В квартирі позивачі після залиття зробили ремонт. Також за поясненнями свідка після затоплення квартири у зв'язку з стихійним лихом в 2005 році, позивачі привели її в порядок, зробили ремонт, вона була придатна для життя, в ній деякий час жили квартиранти з дитиною. Була присутня свідок і на весіллі сина позивачів в 2010 році. Заходила в квартиру позивачів, квартира була в хорошому стані, слідів затоплення не було. Свідок [PERSON] пояснив в суді, що живе по сусідству з позивачами та відповідачами на [ADDRESS], в липні 2011 року, точної дати він назвати не може, до нього звернулася [PERSON], пояснивши, що порвався шланг на зливному бачку унітазу і треба щось робити, попросила в нього допомоги. Свідок пішов на горище і перекрив воду в квартиру відповідачки, потім зайшов у квартиру [PERSON], у ванній кімнаті бачив пошкоджений шланг на зливному бачку унітазу, вода витікала з самого шлангу, на підлозі у ванній кімнаті її було 3-4 см. Разом з [PERSON] за 3-5 хвилин вони вичерпали воду з ванної кімнати, зливали її в каналізацію, винесли на вулицю килим, ще якісь предмети з ванної кімнати, з яких капала вода, для того щоб вони висохли. За поясненнями свідка, вода зі шлангу витікала не тривалий час, приблизно 4-5 хвилин, оскільки свідок одразу перекрив її, вода також не встигла перетекти через поріг ванної кімнати в кімнату та коридор. Допомогу в перекритті води свідок надавав [PERSON] один раз. В ході судового розгляду справи судом були досліджені наступні докази: - копія свідоцтва про право власності на житло № 41 від 29.01.1998 року, з якого вбачається, що квартира [ADDRESS] належить на праві приватної власності позивачу [PERSON] та членам його сім`ї - позивачам [PERSON], [PERSON], [PERSON]; а.с.8; - копія технічного паспорту на квартиру [ADDRESS], в якому зазначене розташування кімнат; а.с.9-10; - акт про затоплення квартири [ADDRESS], який підписаний вищезазначеними свідками [PERSON], [PERSON], [PERSON] та сусідкою [PERSON] В означеному акті записано, що вище означені особи підтверджують факт затоплення квартири № 2, в результаті надходження водопровідної води через перекриття між поверхами, яке розділяє квартири № 4 та № 2. у вересні 2011 року. а.с. 11; - звіт про оцінку вартості ремонту квартири [ADDRESS] після затоплення ООО "Маркет", згідно якого об'єктом оцінки були ремонтно-відновлювальні роботи, матеріали та послуги по квартирі після затоплення, вартість означених робіт, матеріалів та послуг по звіту складає 24 529 грн. До звіту приєднані дефектний акт на об'єми робіт та затрат, відомість ресурсів до локальної смєти по ремонту квартири, локальна смєта № 2-1-1, копія технічного паспорту на квартиру позивачів, фотографії про пошкодження квартири, а.с.12-36; - диск з фотографіями та відео стану квартири у вересні 2010 р. та вересні 2011 р.; а.с. 110; - квитанції про оплату послуг з водопостачання та каналізації в 2011 році, що надаються за адресою: квартира [ADDRESS]; а.с 131-134; - копія акту на опломбування № 2087 від 26.01.2011 р. нового водоміру у квартирі позивачів, а.с. 135; - баланс абонента [PERSON] про спожиту електричну енергію у період з 01.01.2011 р. - 01.05.2011 р.; а.с.137; - квитки по переїзду на автобусі позивача [PERSON], а.с.139-141, 206-227; - копія рішення виконавчого комітету Ренійської міської ради № 69 від 30.03.2012 р. "Про затвердження акта технічної комісії з обстеження квартир першого та другого поверхів по [ADDRESS]; а.с.171; - копія акта обстеження технічної комісії водопроводу в будинку по [ADDRESS] за заявою [PERSON] від 21.03.2012 р., а.с.173, згідно якого сторонам по справі рекомендовано провести окремий водопровід в свої квартири; - квитанція про сплату судового збору; а.с.2-3; - копія свідоцтва про право власності на житло № 129 від 14.06.1995 року, з якого вбачається, що квартира [ADDRESS] належить на праві приватної власності відповідачу [PERSON] та членам її сім`ї - відповідачам [PERSON] та [PERSON], а.с.172; Суд, заслухавши пояснення осіб, що приймали участь у справі, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення на них, об'єктивно оцінивши надані сторонами докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, встановив наступне: Позивачам [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS], що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло № 41 від 28.01.1998 року. Відповідачам [PERSON], [PERSON] та [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS], що також підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло № 129 від 14.06. 1995 року. В кінці липня 2011 року, по заявленим вимогам позивачів, сталося залиття їх квартири [ADDRESS] з вини відповідача [PERSON], яка є власницею квартири № 4 в тому ж будинку і квартира якої знаходиться поверхом вище над квартирою позивачів. По обставинам залиття квартири, встановлення винних дій відповідача опитані в судовому засіданні вище означені свідки. На підтвердження факту залиття квартири позивачами надано акт без дати його складання, підписаний [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON], в якому зазначено, що означені особи підтверджують факт залиття квартири [ADDRESS] внаслідок надходження водопровідної води через перекриття між поверхами, яке розділяє квартири № 4 та № 2 у вересні 2011 року. Вартість відновлюваних ремонтно-будівельних робіт у квартирі позивачів згідно звіту про оцінку вартості ремонту квартири [ADDRESS] ООО "Маркет" складає 24 529 грн. Відповідно до ч.1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб в межах заявлених ними вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Згідно зі ст.10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. У відповідності до ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом. Згідно до ст.212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Згідно вимог ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим майновим правам фізичної чи юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частина 2 ст.1166 ЦК України передбачає, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст.179 ЖК УРСР користування будинками ( квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і при будинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і при будинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 572 від 08.10.1992 року, власники та наймачі квартир зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. Відповідно до п.2.3.6. Правил утриманням жилих будинків та при будинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 927/ 11207, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт ( додаток № 4- типова форма.). Згідно встановленої форми факт залиття квартири та його наслідки фіксуються актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та при будинкових територій, представників організації ( підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету, акт затверджується начальником організації ( підприємства), яка відповідно до укладеної угоди, надає послуги з утримання будинків і споруд та при будинкових територій. Присутність заінтересованих осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання ( число, місяць, рік), прізвища, ініціали та займані посади членів комісії, прізвища, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди, адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття, та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяг необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов'язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акту присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної сторони не впливає на його чинність. В акті в такому випадку має бути зазначено про причини відмови від підпису. Акт затоплення (залиття) квартири, наданий позивачами, як доказ по справі, не відповідає вказаним вимогам. Незважаючи на недотримання типової форми складання актів, оскільки будинок за поясненнями позивача [PERSON] не обслуговується будь-якою житлово-експлуатаційною організацією, об'єднання співвласників багатоквартирного будинку також не створено, в акті не має дати його складання, не вказані власники квартири, що зазнала шкоди, її адреса, поверх, форма власності, не вказані також власники квартири, з вини яких сталося залиття, також не зазначена адреса квартири, форма власності, поверх, не має посилань на характер залиття, його час, причину, завдану матеріальну шкоду, обсяг необхідного ремонту та в яких приміщеннях, немає посилання на встановлення вини конкретних осіб, або особи, що вчинила залиття. Акт затоплення складено у відсутності відповідачів. Крім означеного, надаючи оцінку означеному акту, як доказу по справі, суд враховує наступне: по поясненням позивача [PERSON] акт фіксує залиття квартири, яке відбулося ймовірно в кінці липня 2011 року, конкретної дати позивач суду не назвав. Допитані в судовому засіданні свідки [PERSON], [PERSON], [PERSON] пояснили, що вони не були очевидцями залиття квартири позивачів, коли сталося залиття та з якої причини їм не було відомо, бачили вони квартиру позивачів вже після означеної події у вересні 2011 року, тоді ж складався означений акт, який вони підписали. Таким чином, акт про подію залиття квартири складався через тривалий час, не очевидцями події і не відображає самих обставин залиття. Також з наданого акту є незрозумілим і те, яким чином і з яких підстав громадяни, що підписали акт через тривалий час після події залиття, не знаючи причини залиття, його тривалості, часу, встановили, що залиття квартири позивачів сталося в результаті надходження водопровідної води через міжповерхове перекриття, яке розділяє квартири позивачів та відповідачів. За таких недоліків акту та встановлених обставин його складання суд критично ставиться до наданого доказу, тому акт залиття квартири позивачів не може бути визнаним належним та допустимим доказом по справі що до винних дій відповідачів. Аналізуючи інші надані докази, суд приходить до висновку, що позивачами не надано суду належних доказів щодо конкретної дати залиття їх квартири, часу скільки тривало таке залиття, не має доказів і по причинно - наслідковому зв'язку між залиттям квартири позивачів у липні 2011 року і завданою шкодою. Свідок [PERSON] пояснив у суді, що в липні 2011 року він один раз надавав допомогу відповідачці [PERSON], бачив у її ванній кімнаті пошкодження шлангу на змивному бачку унітазу, перекривав воду, витікання води через пошкодження шлангу було нетривалим всього приблизно 4-5 хвилин, вода не виходила за поріг ванної кімнати. Означені свідчення ніякими доказами по справі не спростовані. Тому не зрозуміло, чи могло вказане витікання незначної кількості води, по поясненням цього ж свідка, потягти залиття означених в позові кількох приміщень в квартирі позивачів, чи є в даному випадку вина відповідачів. По поясненням позивача [PERSON] у суді відповідач [PERSON] неодноразово заливала квартиру позивачів. Ці ж обставини підтвердила у судовому засіданні і свідок [PERSON] Отже відокремити шкоду, спричинену іншими залиттями, які не фіксувалися, від ймовірної шкоди в липні 2011 року неможливо по вказаним причинам. Наявні докази по справі по вказаним обставинам не достатні. Ст.22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі. У ч.2 цієї статті зазначається, що збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила, або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.( реальні збитки). Ч.2 ст. 1192 ЦК України передбачає, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Вартість відновлюваних ремонтно-будівельних робіт у квартирі позивачів згідно звіту про оцінку вартості ремонту ООО "Маркет" складає 24 529 грн. Однак на думку суду, заслуговують на увагу доводи представника відповідача про те, що позивачами суду не надано доказів що до реальних витрат по здійсненному ремонту ( квитанцій, інших документів по оплаті ремонту, купівлі для ремонту різних матеріалів.) Відповідно до ч.2 ст. 11 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами що до предмета спору на власний розсуд. В ході слухання справи учасникам судового розгляду судом роз'яснювались вимоги ст.ст. 11, 10, 60 ЦПК України, в тому числі і що до наслідків вчинення або не вчинення окремих процесуальних дій, роз'яснювалось право заявити клопотання про призначення у даній справі будівельно-технічної експертизи для визначення причин залиття, його наслідків, визначення розміру матеріальної шкоди, завданої залиттям, однак сторони відмовились від призначення такої експертизи і вважали, що рішення може бути прийнято на підставі наявних у справі доказів. У зв'язку з цим суд зауважує, що за своєю ініціативою суд не має повноважень призначити відповідну експертизу. Інші докази по справі підтверджують те, що після стихійного лиха в липні 2005 року квартира позивачів була відремонтована, знаходилась в придатному для життя стані, в послідуючому в ній жили квартиранти, було весілля, сплачувались по квартирі послуги за електроенергію, водопостачання, каналізацію, а тому майнова шкода завдана квартирі позивачів не могла бути наслідком стихійного лиха в означений період часу. Таким чином, враховуючи весь обсяг наданих доказів по справі, суд приходить до висновку, що позивачами в ході судового розгляду не доведені ті обставини, на які вони посилаються як на підстави своїх позовних вимог, означені обставини не підтверджені належними доказами, а тому підстави для задоволення позову відсутні, в задоволенні позову слід відмовити у зв;язку з його недостатньою обґрунтованістю. Згідно ст. 88 ЦПК України у разі відмови позивачам у позові судові витрати їм не відшкодовуються з боку відповідачів. На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed