Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-06 00:00:00

Акціонерне товариство "Державний ощадний банк України" в особі філії - Головного управління по м. Києву та Київській області АТ "Ощадбанк", в інтересах якого діє представник Крючков С.С. (довіреність № 255 від 01.02.2018) звернулося до суду з позовом про стягнення з [PERSON] , заборгованості за кредитним договором від 08.10.2018 в сумі 49 323,35 грн. та сплаченого судового збору у сумі 2102 грн. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 08.10.2018 року між АТ «Державний ощадний банк України» в особі ТВБВ №10026/0649 філії - Головного управління по м. Києву та Київській області (далі - Банк та/або Позивач) та [PERSON] був укладений договір у вигляді заяви про приєднання № 546013811 до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної карти) та заяви про встановлення кредитної лінії (кредиту). За умовами п. 3.4 заяви про приєднання, банк, на підставі наданих клієнтом документів відкриває йому поточний рахунок за тарифним пакетом. Згідно п.п. 3.4.1. клієнту відкривається поточний рахунок № [NUMBER] в гривнях на умовах тарифного пакету «Мій комфорт»", тарифів за користування платіжною картою, розміщених на сайті банку та на інформаційних стендах, що знаходяться у приміщеннях установ банку. Згідно п.п. 3.4.2 банк надає клієнту Платіжну карту типу "Моя карта" та персональний ідентифікаційний код. Банк встановив клієнту кредит у сумі 50 000 гривень. Згідно з Додатком № 1 до основного договору процентна ставка за кредитом є фіксованою і складає 38 процентів річних за користування кредитними коштами. плата за перевищення витратного ліміту по поточному рахунку (овердрарт) становить 60 відсотків на рік. Умовами п. 4.1.4. заяви передбачено, що відповідач ознайомлений та погоджується з правилами користування Картою, Тарифами, які діють на дату підписання Заяви про приєднання. Згідно п.1.8. розділу ХХІІ Договору датою укладення договору є дата підписання Заяви про приєднання; датою надання кредиту є дата використання клієнтом кредиту. Датою встановлення кредиту є дата направлення повідомлення про надання кредитної послуги та розмір кредиту. У відповідності до п. 1.6.1. цього ж розділу, банк здійснює надання кредиту шляхом встановлення кредитної лінії на Картковий рахунок клієнта. Згідно п.1.18.4 клієнт зобов`язаний щомісячно (у терміни визначені договором та додатками для сплати процентів) здійснювати часткове повернення кредиту шляхом сплати суми обов`язкового щомісячного платежу, якщо це вимагається умовами надання кредиту. Банк взяті на себе зобов`язання виконав, відкрив відповідачу поточний рахунок за тарифним пакетом «Мій комфорт», видав відповідачці [PERSON] платіжну картку типу " [INFO] ", та встановив кредитний ліміт в сумі 50 000 грн. з фіксованою процентною ставкою 38% на рік. Натомість відповідачка порушила умови Договору щодо повернення кредиту та сплати процентів у встановлені Договором строки та порядку, у зв`язку з чим за цим договором виникла прострочена заборгованість. Уклавши з Банком Договір та отримавши грошові кошти на умовах повернення, строковості та платності відповідачка порушила свої договірні зобов`язання, що призвело до виникнення заборгованості, сума заборгованості станом на 28.11.2019 становить 49 323 гривні 35 копійок, та складається з: 43394 гривні 87 копійок - загальна сума основної заборгованості, 4856 гривень 11 копійок - загальна сума заборгованості по сплаті відсотків, 109 гривень 14 копійок - комісія, 662 гривні 87 копійок - загальна сума пені за несвоєчасну сплату основного боргу, 163 гривні 66 копійок - загальна сума пені за несвоєчасну сплату процентів за користування кредитом, 41 гривня 85 копійок - сума витрат від інфляції за несвоєчасну сплату основного боргу, 4 гриві 36 копійок - сума витрат від інфляції за несвоєчасну сплату нарахованих процентів за користування кредитом, 75 гривень 83 копійки - 3% річних на суму простроченого кредиту, 16 гривень 66 копійок - 3% річних на суму нарахованих та несплачених процентів. Не виконуючи належним чином зобов`язання, відповідач порушила законні права позивача, що є підставою для позивача звернутися до суду з даним позовом. Також представник позивача у позовних вимогах зазначив, що просить призначити до розгляду дану цивільну справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 12.04.2021 зазначена позовна заява прийнята до провадження та призначена до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи. За інформацією Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС в м. Києві та Київській області від 21.02.2020, [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . На вказану адресу реєстрації поштовим відправленням надіслано вище вказану ухвалу суду разом з позовною заявою та додатками до неї рекомендованим листом. Поштове відправлення 04.06.2021 вручене адресату особисто, що підтверджується поштовим відстеженням за № 0960101510380. Окрім того 27.05.2021 на електронну адресу суду від відповідача [PERSON] надійшла заява, якою відповідач просила справу слухати у її відсутності, в задоволенні позовних вимог просила відмовити, мотивуючи тим, що 30.12.2020 вона в повному обсязі погасила заборгованість по кредитному договору та судовий збір в сумі 2102 грн., згідно з квитанціє. №4 від 30.12.2020, яку додала до заяви. З огляду на викладене суд приходить до висновку, що відповідачка належним чином повідомлена про дату, час та місце слухання справи. Також їй було належним чином роз`яснено її права як відповідача та суть пред`явленого позову. За таких обставин суд буде проводити розгляд справи за наявними письмовими матеріалами. На підставі частини 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Згідно з частиною 1 статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Суд дослідивши письмові докази по справі, вважає за необхідне позов задовольнити повністю, виходячи із наступних підстав. 08.10.2018 між АТ «Державний ощадний банк України» в особі ТВБВ №10026/0649 філії - Головного управління по м. Києву та Київській області та [PERSON] був укладений договір № б/н про відкриття та обслуговування рахунку випуск та надання платіжної картки. Банк взяті на себе зобов`язання виконав, відкрив відповідачці поточний рахунок № [NUMBER] за тарифним пакетом «Мій комфорт», видав відповідачці [PERSON] платіжну картку типу " [INFO] ", та встановив кредитний ліміт в сумі 50 000 гривень з фіксованою процентною ставкою 38% на рік. Умовами п. 4.1.4. заяви передбачено, що відповідач ознайомлений та погоджується з правилами користування Картою, Тарифами, які діють на дату підписання Заяви про приєднання. Згідно п.1.8. розділу ХХІІ договору датою укладення договору є дата підписання Заяви про приєднання; датою надання кредиту є дата використання клієнтом кредиту. Датою встановлення кредиту є дата направлення повідомлення про надання кредитної послуги та розмір кредиту. У відповідності до п. 1.6.1. цього ж розділу, банк здійснює надання кредиту шляхом встановлення кредитної лінії на Картковий рахунок клієнта. Згідно п.1.18.4 клієнт зобов`язаний щомісячно (у терміни визначені договором та додатками для сплати процентів) здійснювати часткове повернення кредиту шляхом сплати суми обов`язкового щомісячного платежу, якщо це вимагається умовами надання кредиту. Натомість відповідачка порушила умови Договору щодо повернення кредиту та сплати процентів у встановлені Договором строки та в порядку, у зв`язку з чим за цим договором виникла прострочена заборгованість. Банком було виконано свої зобов`язання, зокрема на поточний рахунок надано кредит у розмірі 50 000 гривень. Уклавши з Банком Договір та отримавши грошові кошти на умовах повернення, строковості та платності відповідачка порушила свої договірні зобов`язання, що призвело до виникнення заборгованості, яка становить 49 323 гривні 35 копійок, та складається з: 43394 гривні 87 копійок - загальна сума основної заборгованості, 4856 гривень 11 копійок - загальна сума заборгованості по сплаті відсотків, 109 гривень 14 копійок - комісія, 662 гривні 87 копійок - загальна сума пені за несвоєчасну сплату основного боргу, 163 гривні 66 копійок - загальна сума пені за несвоєчасну сплату процентів за користування кредитом, 41 гривня 85 копійок - сума витрат від інфляції за несвоєчасну сплату основного боргу, 4 гриві 36 копійок - сума витрат від інфляції за несвоєчасну сплату нарахованих процентів за користування кредитом, 73 гривень 83 копійки - 3% річних на суму простроченого кредиту, 16 гривень 66 копійок - 3% річних на суму нарахованих та несплачених процентів. Відповідачка, кредитним договором від 08.10.2018 № б/н та додатками до нього, погодилася з Умовами та правилами надання банківських послуг та Тарифами банку, які викладені на сайті Банку, складають єдиний документ - Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб. Відповідно до укладених договорів, відповідачці було надано кредит у сумі 50 000 гривень та поінформовано про те, строк внесення щомісячних платежів 25 число місяця, наступного за звітним, датою підписання договору є дата підписання цієї заяви уповноваженими працівником банку, процентна ставка за кредитом є фіксованою і складає 38 % річних і сплачується щомісячно. Також позичальника поінформовано про порядок і розміри нарахування пені за несвоєчасне погашення заборгованості у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, яка діяла у період за який нараховується пеня, за кожен день прострочення, починаючи з дня, коли відповідна сума мала бути сплачена до дати фактичної її сплати, але не більше 15% суми простроченого платежу. Сукупний розмір неустойки (пені, штрафу) не може перевищувати половини суми кредиту, одержаної позичальником за договором. Банком було виконано свої зобов`язання, а саме, на підставі Договору надання банківських послуг, відкрито картковий рахунок та відповідачу надано у користування кредитну картку із встановленим кредитним лімітом. Відповідачка порушила умови договору щодо повернення кредиту та сплати процентів у встановлені договором строки та порядку, у зв`язку з чим у неї виникла прострочена заборгованість по сплаті кредиту та процентів, яка становить 49 323 гривні 35 копійок. Вирішуючи даний спір суд враховує наступні положення чинного законодавства України. Відповідно до частини 1 та частини 2 статті 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Відповідно до частини 1 статті 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно з частиною 1 статті 628 ЦК України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною 1 статті 638 ЦК України визначено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до частини 1 та 2 статті 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Відповідно до частини 2 статті 9 Закону України «Про споживче кредитування» до укладення договору про споживчий кредит кредитодавець надає споживачу інформацію, необхідну для порівняння різних пропозицій кредитодавця з метою прийняття ним обґрунтованого рішення про укладення відповідного договору, в тому числі з урахуванням обрання певного типу кредиту. Пунктом 3, 4, 6, 8 та 9 частини 3 вищевказаної статті встановлено, що інформація, яка надається кредитодавцем споживачу, зазначена у частині другій цієї статті, має містити відомості про: суму кредиту, строк кредитування, мету отримання та спосіб надання кредиту; тип процентної ставки (фіксована, змінювана), порядок її обчислення, у тому числі порядок її зміни, а також індекси, що застосовуються для розрахунку змінюваної процентної ставки. Індекс, що застосовується для розрахунку змінюваної процентної ставки, повинен відповідати вимогам, встановленим Цивільним кодексом України; реальну річну процентну ставку та орієнтовну загальну вартість кредиту для споживача на дату надання інформації виходячи з обраних споживачем умов кредитування. Аналізуючи вищезазначені норми закону, суд приходить до висновку, що між сторонами виникли зобов`язально-договірні відносини. Відповідно до статті 509 ЦК України в силу зобов`язання одна особа (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно з вимогами статтей 525, 526, 530 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін), а одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до статті 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), тобто ухиляючись від сплати заборгованості за кредитом, Відповідач порушує зобов`язання за даним договором. Частиною 2 статті 615 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. Статтею 629 ЦК України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання. Згідно зі статтею 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі) у строк та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до частини 2 статті 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Частина 1 статті 1048 ЦК України передбачає, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. За змістом статті 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу. Верховний Суд у постанові від 10 квітня 2019 року у справі № 356/1635/16-ц у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що висновок суду апеляційної інстанції про недоведеність факту отримання відповідачем платіжної картки із встановленим лімітом кредитування та отримання позичальником кредитних коштів, а також про відсутність кредитних правовідносин між сторонами не може вважатись обґрунтованими, оскільки не можна вважати неукладеним договір після його повного чи часткового виконання сторонами. Таким чином суд приходить до висновку, що відповідачкою при підписанні кредитного договору від 08.10.2018 року № б/н, додатків до договору та заяви про приєднання № 546013811 було погоджено, запропоновані банком істотні умови кредитного договору. З приводу заяви відповідача про відмову в задоволенні позову, суд вказує на наступне. Так відповідач вказує в заяві, що заборгованість по спірному кредитному договору [PERSON] погасила 30.12.2020 року, натомість в підтвердження вказаної обставини відповідач не надала до суду доказів сплати кредитної заборгованості з нарахованими процентами та фінансовими санкціями. Також відповідач не надала довіку банку про закриття кредитного договору та відсутність по ньому заборгованості, тому суд вказані докази не може дослідити та прийти до висновку про відсутність заборгованості по спірному кредитному договору. З приводу сплати відповідачем судовго збору в сумі 2102 грн. по квитанції №4 від 30.12.2020, яка приєднана до заяви відповідача, суд вказує на те, що приєднана копія квитанції не належної якості, яка не дає можливості встановити суду кому перераховані вказані кошти. З наведеного вбачається, що у позивача наявні належні підстави для стягнення заборгованості за зазначеним кредитним договором, комісії, пені за прострочення сплати заборгованості, інфляційних втрат від простроченої суми заборгованості по основному боргу, 3% річних від простроченої суми заборгованості по основному договору. А відтак, позовні вимоги позивача підлягають задоволенню в повному обсязі, що становить 49 323 гривні 35 копійок, та складається з: 43394 гривні 87 копійок - загальна сума основної заборгованості, 4856 гривень 11 копійок - загальна сума заборгованості по сплаті відсотків, 109 гривень 14 копійок - комісія, 662 гривні 87 копійок - загальна сума пені за несвоєчасну сплату основного боргу, 163 гривні 66 копійок - загальна сума пені за несвоєчасну сплату процентів за користування кредитом, 41 гривня 85 копійок - сума витрат від інфляції за несвоєчасну сплату основного боргу, 4 гривні 36 копійок - сума витрат від інфляції за несвоєчасну сплату нарахованих процентів за користування кредитом,75 гривень 83 копійки - 3% річних на суму простроченого кредиту, 16 гривень 66 копійок - 3% річних на суму нархованих та несплачених процентів. Згідно з вимогами частини 4 статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Вищезазначений висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі N 342/180/17 (провадження N 14-131цс19), а тому суд враховує його під час ухвалення даного рішення. Відповідно до частини 1 та 2 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову, покладаються на відповідача, тому з відповідачки [PERSON] на користь позивача підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору пропорційно до задоволеної частини позовних вимог, що становить 2102 гривні. На підставі викладеного,

Outcome: approved