overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2014-04-06 00:00:00

В грудні 2013 року [PERSON] звернулась до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин, вимагаючи встановити, що [PERSON], яка померла [INFO], є її матір'ю та вказуючи, що встановлення цього факту необхідно для отримання нею свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті своєї матері, оскільки вона не має можливості отримати це свідоцтво через наявність розбіжностей у її прізвищі у її паспорті та у прізвищі її померлої матері у свідоцтві про її смерть у літері „і" („и") . Заявниця веде дану справу в суді через свого представника - адвоката [PERSON], який просив розглянути дату справу без його участі та задовольнити заяву заявниці, про що подав адресовану суду свою письмову заяву, яка приєднана судом до матеріалів справи. Приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу [PERSON] не повідомила суду причину своє неявки, хоча про дату і місце розгляду справи була повідомлена належним чином, про що свідчить зворотне поштове повідомлення про одержання нею судової повістки. Судом установлені такі факти і відповідні їм правовідносини. Як вбачається з свідоцтва про народження заявниці серії [NUMBER], складного російською мовою, прізвище заявниці „[PERSON]", та в цьому документі також зазначені прізвища, імена та по батькові батьків заявниці, а саме батько „[PERSON]" і мати „[PERSON]". У виданому заявниці паспорті громадянина України [NUMBER], її прізвище зазначено українською мовою „[PERSON]" і російською мовою „[PERSON]". Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER], складеного українською мовою, [PERSON] померла [INFO] у віці 81 років. Як вбачається з паспорта громадянина України [NUMBER], виданого на ім'я померлої [INFO] [PERSON], вона народилася [INFO], та її прізвище в цьому документі зазначено українською мовою „[PERSON]" , а російською мовою „[PERSON]". Крім того, суду надані письмові пояснення свідків [PERSON] і [PERSON], які є дочкою і сином заявниці, та свідка [PERSON], яка є дружиною свідка [PERSON], з яких вбачається, що ці свідки підтверджують той факт, що заявниця [PERSON] є рідною донькою померлої [PERSON]. Наведені обставини дозволяють суду зробити обґрунтований висновок стосовно того, що [PERSON], [INFO], яка померла [INFO], є матір'ю заявниці [PERSON], а розбіжності в написанні їх прізвища українською мовою, а саме в паспорті заявниці „[PERSON]", та в паспорті її матері і в свідоцтві про смерть її матері „[PERSON]", пов'язані з неоднаковим перекладом їх прізвища з російської на українську мову. На підставі викладеного і

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-11 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду із заявою, в якій вказує, що [INFO] у віці 89 років в с. Бушинка Тиврівського району Вінницької області померла [PERSON] . Вона є її спадкоємницею, але оформленню спадщини перешкоджає те, що у її свідоцтві про народження дані матері зазначені російською мовою, як " [PERSON] ", що не збігається з зазначеними у свідоцтві про смерть " [PERSON] ". Розбіжність у написанні прізвища матері у свідоцтві про народження " [PERSON] " і Свідоцтві про смерть " [PERSON] " не дає змоги їй оформити спадщину та змушує звернутися до суду з метою встановлення факту родинних стосунків. Її сестра [PERSON] (дівоче прізвище [PERSON] ) на спадщину не претендує, не бажає оформити спадщину. Її батько [PERSON] помер раніше їх матері. Розбіжність у написанні прізвища матері сталася, на її думку, під час отримання паспорта громадянина України. Прізвище " [PERSON] " згідно норм Української мої є патронімом, тобто прізвище походить від імені батька або його професійних занять. Прізвище " [PERSON] " походить від українського імені " [PERSON] ". Згідно Словника-довідника "Власні імена людей" Л.Г. Скрипник та Н.П . Дзятківська Київ. "Наукова думка" 2005 р., сторінка 91, ім`я записується як " [PERSON] ", є грецького походження, його варіанти: " [PERSON] ", " [PERSON] ", " [PERSON] ", [PERSON] ", " [PERSON] ", " [PERSON] ". Зважаючи на вище наведене зазначене прізвище матері " [PERSON] " є помилковим, а правильним є зазначення як " [PERSON] ". Просить встановити факт, що [PERSON] , яка померла в с. Бушинка Вінницької області [INFO] , є рідною матір`ю [PERSON] . В судовому засіданні заявник [PERSON] свою заяву підтримала і просить її задоволити з підстав, наведених в ній. Представник Бушинської сільської ради ради в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений, подав суду заяву, в якій просить справу розглянути у його відсутності, заявлені вимоги визнає. Суд, вислухавши заявницю, свідків, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява підлягає до задоволення, так як факт, що [PERSON] була матір`ю заявниці стверджується: витягами з погосподарських книг Бушинської сільської ради Тиврівського району за 1974-1976 роки (а.с. 5), 1985-1990 роки (а.с. 6), 1991-1995 роки (а.с. 7), 2001-2005 (а.с. 8), згідно яких [PERSON] , [INFO] - голова двору (сім`ї), [PERSON] , [INFO] - дочка; свідоцтвом про народження заявниці (а.с. 11), де співпадає написання імені та імені по-батькові матері російською мовою " [PERSON] " з зазначеними у свідоцтві про смерть матері заявниці (а.с. 4) " [PERSON] ". , а також показаннями свідків [PERSON] та [PERSON] . Свідок [PERSON] дав показання про те, що він знав [PERSON] з 1983 року, вона працювала тех. працівником в сільській школі, а він вчителем історії. [PERSON] - її дочка, з моменту народження і до смерті проживала разом з нею. Свідок [PERSON] дав показання про те, що дійсно [PERSON] , з якою він разом працював в школі - була матір`ю [PERSON] .

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2015-09-01 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася в суд з позовом до відповідача [PERSON] про розірвання шлюбу, посилаючись на те, шлюб уклали 19 жовтня 1997 року в Кривеньківській сільській раді Чортківського району Тернопільської області. Від шлюбу є одна неповнолітня дитина дочка [PERSON], [INFO]. Сторони не підтримують подружніх відносин на протязі близько п"яти останніх років. Відсутність поваги, взаєморозуміння, любові та моральних принципів привели до розпаду сім"ї. Позивачка [PERSON] позов підтримує, миритися не бажає, в судове засідання не з"явилась, повідомила суд письмово.Просить справу слухати в її відсутності, позов задовольнити. Дитину залишити проживати з нею. Представник позивачки просить позовні вимоги на яких настоює позивачка задовільнити. Відповідач [PERSON] позов визнає, миритися не бажає, суду пояснив, що сім"я розпадлась давно існує тільки на папері. Позивачка залишила його і тривалий час перебуває за кордоном. Просить позов задовольнити. Вислухавши представника позивачки, відповідача, дослідивши письмові докази, суд вважає, що позов підлягає до задоволення. Сторони уклали шлюб 19 жовтня 1997 року в Кривеньківській сільській раді Чортківського району Тернопільської області. Від шлюбу є одна неповнолітня дитина дочка [PERSON], [INFO]. Сторони не підтримують подружніх відносин на протязі близько п"яти останніх років. Відсутність поваги, взаєморозуміння, любові та моральних принципів привели до розпаду сім"ї.Сімя фактично розпалась, примирення неможливе. Сторони настоюють на розлученні. Дитину залишити проживати з матір"ю.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-03-23 00:00:00

24.02.2016 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом посилаючись на те, що 09.08.2005 року померла [PERSON]. Після її смерті відкрилася спадщина на право на земельну частку ( пай), площею 4,46 га., в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі ( на місцевості) у землі, яка перебувала у колективній власності КСП " Іскра", відповідно до сертифікату на право на земельну частку ( пай) . За життя на випадок смерті вона не залишила заповіту. В даний час позивач вирішив оформити права на спадкове майно померлої але не може це зробити в нотаріальному порядку, в зв"язку з відсутністю правовстановлюючого документу на спадкове майно. Просить суд визнати за ним право власності в порядку спадкування на право на земельну частку (пай). Позивач та представник позивача в судове засідання не з"явилися, від представника надійшла заява про розгляд справи у його відсутність, позов підтримує посилаючись на вказані обставини. Представник відповідача в судове засідання не з"явився, надіслав заяву про розгляд справи у його відсутність. Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини. 09.08.2005 року померла [PERSON], що вбачається з витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть. Після її смерті відкрилася спадщина на право на земельну частку ( пай), площею 4,46 га., в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі ( на місцевості) у землі, яка перебувала у колективній власності КСП " Іскра", відповідно до сертифікату на право на земельну частку ( пай), виданого 08.12.1996 року Маловисківською районною державною адміністрацією, зареєстрованого в книзі реєстрації сертифікатів за №300, що встановлено з довідки виданої відділом Держгеокадастру у Маловисківському районі . При житті, на випадок своєї смерті, [PERSON] заповіту не залишила. Рішенням Маловисківського районного суду від 22.02.2016 року встановлено факт, що [PERSON], яка померла 09.08.2005 року є рідною сестрою [PERSON], [INFO]. Відповідно до ст..1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Отже, в силу ст. 1262 ЦК України позивач є єдиним спадкоємцем померлої [PERSON]. Відповідно до довідки виданої Розсохуватською сільською радою Маловисківського району від 01.02.2016 року № 35, [PERSON] на день смерті проживала біля свого рідного брата-Недільченка [PERSON]. Державний нотаріус виніс постанову про відмову у вчинення нотаріальної дії від 21.01.2016 року № 04/02-31, у якій відмовив [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину, через відсутність правовстановлюючого документу на спадкову земельну ділянку. Позивач є рідним братом померлої, тобто спадкоємцем за законом другої черги, інші спадкоємці відсутні, оригінал сертифікату на земельну частку ( пай) виданий на ім"я спадкодавця загублено ще за її життя, представник відповідача позовні вимоги визнає, тому, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-04 00:00:00

Позивач звернувся до Яготинського районного суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу, в котрому зазначено, що з відповідачкою зареєстрував шлюб 21 квітня 2007 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Яготинського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 33. Від подружнього життя мають неповнолітнього сина- [PERSON], [INFO]. Їх сімейне життя не склалося, в зв"язку з тим, що вони перестали розуміти одне одного, проживають окремо близько двох років, ведуть різні бюджети, фактично припинили шлюбні стосунки. Вважає, що подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить їх інтересам, в зв"язку з чим просив шлюб розірвати. В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги. Відповідачка не заперечувала проти розірвання шлюбу, пояснивши, що сторони на даний час мають намір створити інші сім"ї. Перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, дослідивши докази, суд вважає, що позов підлягає до задоволення. В силу ст. 105 ч. 3 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Згідно ст. 112 ч. 2 Сімейного Кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. З довідки про склад сім"ї (а.с.5) вбачається, що до складу зареєстрованих членів сім"ї [PERSON] входить: [PERSON], 1958 р.н.- власник квартири за [ADDRESS]. З свідоцтва про народження (а.с.7) вбачається, що [PERSON] народився [INFO] в м. Яготин Київської області та його батьками є [PERSON] та [PERSON]. З свідоцтва про шлюб (а.с.13) вбачається, що [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 21 квітня 2007 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Яготинського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис за № 33. Прізвище дружини після одруження - [PERSON]. В судовому засіданні встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 21 квітня 2007 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Яготинського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 33. Від подружнього життя мають неповнолітнього сина-[PERSON], [INFO]. Їх сімейне життя не склалося, подружжя проживає окремо протягом двох років, веде різні бюджети, фактично припинило шлюбні стосунки. Причиною розпаду сім"ї стала втрата взаєморозуміння між сторонами, любові та поваги один до одного. Проголошена Конституцією України охорона сім"ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку, лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. З врахуванням вищевикладених обставин, суд вважає, що сім"я розпалася остаточно, шлюб носить формальний характер і його необхідно розірвати.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-24 00:00:00

В провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до АТ "КБ "ПриватБанк" про захист прав споживача та стягнення пені. 22.07.2019 року від представника відповідача АТ "КБ "ПриватБанк" - Істамової І.В. до суду надійшло клопотання про проведення судового засідання по даній справі у режимі відеоконференції. В обґрунтування клопотання представник посилається на те, що в судове засідання по вказаній справі не може прибути у зв`язку із тим, що проживає та працює в м. Дніпрі, що територіально віддалено знаходиться від місцезнаходження суду, а тому просить забезпечити її участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції з найближчим судом м. Дніпра. Дослідивши матеріали цивільної справи, дійшов наступного висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Частиною 2статті 212 ЦПК України передбачено, що учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи. З аналізу наведеної норми слідує, що прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду. Вказана норма не передбачає обов`язку проведення судового засідання в режимі відеоконференції в разі наявності про це клопотання сторони. Випадки, в яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції не визначені у законі. Проте, необхідність здійснення відеоконференції, визначається з врахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень залучених спеціалістів чи інших учасників процесу, які за станом здоров`я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов`язковою. Враховуючи відсутність виключних обставин для здійснення розгляду справи в режимі відеоконференції, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви представника відповідача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у справі. Враховуючи наведене та

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-17 00:00:00

В провадженні Оболонського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до АТ "КБ "ПриватБанк" про захист прав споживача та стягнення пені. Ухвалою суду від 31.07.2019 року явку представника відповідача визнано обов`язковою. 16.09.2019 року від представника відповідача АТ "КБ "ПриватБанк" - Істамової І.В. до суду надійшло клопотання про проведення судового засідання по даній справі у режимі відеоконференції. В обґрунтування клопотання представник посилається на те, що в судове засідання по вказаній справі не може прибути у зв`язку із тим, що проживає та працює в м. Дніпрі, що територіально віддалено знаходиться від місцезнаходження суду, а тому просить забезпечити її участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції з найближчим судом м. Дніпра. Дослідивши матеріали цивільної справи, дійшов наступного висновку. В силу п. 5 ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи, якщо визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. Відповідно до ч. 1 ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Частиною 2 статті 212 ЦПК України передбачено, що учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи. З аналізу наведеної норми слідує, що прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду. Вказана норма не передбачає обов`язку проведення судового засідання в режимі відеоконференції в разі наявності про це клопотання сторони. Випадки, в яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції не визначені у законі. Проте, необхідність здійснення відеоконференції, визначається з врахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень залучених спеціалістів чи інших учасників процесу, які за станом здоров`я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов`язковою. Враховуючи відсутність виключних обставин для здійснення розгляду справи в режимі відеоконференції, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви представника відповідача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у справі, з визнанням обов`язкової явки представника відповідача. Враховуючи наведене та

Outcome: dismissed
Jurisdiction: civil
Date: 2015-09-01 00:00:00

У серпні 2015 року [PERSON] звернулася до суду із зазначеним позовом до [PERSON], мотивуючи його тим, що 01 березня 2013 року між нею та відповідачем було укладено шлюб, який зареєстровано виконавчим комітетом Курненської сільської ради Червоноармійського району Житомирської області, про що зроблено відповідний актовий запис за № 1. Від шлюбу мають сина [PERSON], [INFO]. Одруження з відповідачем виявилось невдалим. Починаючи з травня 2015 року вони припинили ведення спільного господарства, з вказаного часу не підтримують подружніх стосунків та не проживають спільно. Вважає, що подальше збереження їх сім"ї є не можливим та недоцільним, так як вони втратили почуття поваги та любові один до одного. У зв"язку з наведеним, просить суд розірвати їх шлюб з відповідачем , сина залишити з нею, стягнути з відповідача на її користь судові витрати в розмірі 243,60 грн.. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити. Крім того, зазначила, що вона створила нову сім"ю та їй відомо що відповідач також має іншу жінку, а тому збереження їх сім"ї є неможливим. Проти винесення заочного рішення не заперечувала. Відповідач в судове засідання не з"явився, про місце і час його проведення належним чином повідомлений. З викладених обставин, суд вирішує справу на підставі наявних у ній доказів, з ухваленням заочного рішення на підставі ст.224 ЦПК України, оскільки позивачка не заперечує проти такого вирішення справи. Вислухавши пояснення позивачки, дослідивши наявні матеріали справи, суд приходить до переконання про те, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Відповідно до ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження їх шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхній дитині, що мають істотне значення. Згідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER], виданого виконавчим комітетом Курненської сільської ради Червоноармійського району Житомирської області, сторони уклали шлюб 01.03.2013 року, про що в книзі реєстрації актів про шлюб зроблено запис за №1. (а.с.4). Із свідоцтва про народження дитини серії [NUMBER] від 14.06.2013 року вбачається, що сторони є батьками [PERSON], [INFO]. (а.с.5). Судом встановлено, що в сім"ї сторін із-за різних поглядів на шлюб та сім"ю та через несумісність характерів часто виникали сварки. У зв"язку з цим протягом тривалого часу сторони спільно не проживають. Збереження сім"ї та примирення не бажають. Отже суд вважає, що подальше перебування сторін у шлюбі суперечить їх інтересам, а тому приходить до висновку про необхідність розірвання вказаного шлюбу. Відповідно до ст.88 ч.1 ЦПК України, стороні на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею документально підтверджені судові витрати. А тому, суд стягує з відповідача на користь позивача 243,60 грн..

Outcome: approved