Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-26 00:00:00

23.05.2017 [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою, яка була залишена без руху, а 01.06.2017, 12.06.2017 та 16.11.2017 - з уточненими позовними заявами, до АК "Харківобленерго" з наступними вимогами: зобов'язати відповідача надати йому зрозумілі рахунки за спожиту електроенергію починаючи з жовтня 2016 року, із зазначенням в рахунках показників електричного лічильника; зобов'язати відповідача, якщо дні подання показань електролічильника співпадають з вихідними, то автоматично продовжувати період подання показань лічильника на відповідну кількість робочих днів; зобов'язати відповідача здійснювати оплату комісійного збору за банківське обслуговування під час оплати рахунків за спожиту електричну енергію. В обґрунтування позову [PERSON] зазначив, що відповідач АК "Харківобленерго" з жовтня 2016 року припинив надавати рахунки за спожиту електроенергію на паперових носіях. На його звернення до АК "Харківобленерго" з цього питання йому було надано відповіді, що рахунки йому не надходять з тієї причини, що він не має заборгованості за спожиту електричну енергію. АК "Харківобленерго", в зв'язку з доповненням до "Правил користування електроенергією ввела нові строки передачі показань електричних лічильників: за два дні до кінця місяця і три дні після закінчення місяця. На практиці, коли ці дні припадають на вихідні, АК "Харківобленерго" їх не продовжує, а таких днів набігає в шести місяцях з дванадцяти. Також, вказав, що АК "Харківобленерго" припинила платити за його банківське обслуговування, тому з нього банк бере комісійний збір, хоча у договорі з АК "Харківобленерго" про це не вказано. 25.05.2017 та 02.06.2017 позовна заява двічі залишалася без руху. 13.06.2017 провадження у справі відкрито та призначено судовий розгляд. 05.09.2017 за клопотанням позивача відкладено розгляд справи. 18.09.2017 за клопотанням представника відповідача відкладено розгляд справи. 08.11.2017 та 26.12.2017 за клопотанням позивача відкладався розгляд справи. 21.02.2018 від представника відповідача [PERSON] надійшов відзив на уточнену позовну заяву, у якому викладено наступні заперечення проти позову. Так, між АК "Харківобленерго" та [PERSON] укладено договір про користування електричною енергією №927206 від 29.09.2014. Взаємовідносини енергопостачальної організації та споживача електричної енергії регулюються "Правилами користування електричною енергією для населення" затвердженими постановою КМ України від 26.07.1999 №1357 та іншими нормативними документами. Дані нормативні акти, в яких визначені права, обов'язки та відповідальність, є обов'язковими до виконання як для електропостачальника, так і для споживача. Пунктом 21 Правил передбачено, що споживачем щомісяця провадиться знімання показів засобів обліку та передання даних про покази засобу обліку електропостачальнику. Побутовий споживач, як правило, знімає покази засобу обліку на перше число місяця, наступного за розрахунковим періодом (місяцем). Електропостачальник має право контролювати правильність знімання показів засобів обліку побутовим споживачем. Також електропостачальник має право самостійно знімати покази приладів обліку у споживача. Згідно абз. 3 п. 16 Договору, у разі неотримання платіжного документа, виписаного Енергопостачальником, плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься споживачем не пізніше 10 числа наступного місяця. Відповідно до п. 22 Правил оплата спожитої електричної енергії може здійснюватися: за розрахунковими книжками; за платіжними документами, які виписуються енергопостачальником; за карткою попередньої оплати. Отже, оплата за спожиту електричну енергію може здійснюватись споживачами не тільки виключно за платіжними документами (рахунками). В свою чергу, тільки з липня 2017 АК "Харківобленерго" було впроваджено технічну можливість роздрукування рахунків з переплатою. Такі рахунки позивач отримує з липня 2017. До впровадження даної системи рахунки, у яких на початок та кінець розрахункового періоду була відсутня заборгованість або існувала переплата, не формувались. Суму переплати споживач міг дізнатись звернувшись за інформацією до електропостачальника. Таким чином, немає підстав для зобов'язання відповідача надати рахунки за спожиту електроенергію за період з жовтня 2016 року. Щодо зобов'язання АК "Харківобленерго" продовжувати розрахунковий період, якщо дні передачі показань лічильників співпадають з вихідними, то ця вимога не підлягає задоволенню оскільки строки передання показів засобів обліку встановлені відповідно до Постанови КМ України №591 від 23.08.2016 "Про внесення змін до Правил користування електричною енергією для населення". АК "Харківобленерго" самостійно не встановлює строки передання показів засобів обліку. Так, відповідно до п. 21 Правил знімання показів засобів обліку провадиться електропостачальником (електророзподільним підприємством) та/або побутовим споживачем щомісяця відповідно до умов договору. Побутовий споживач, як правило, знімає покази засобу обліку на перше число місяця, наступного за розрахунковим періодом (місяцем). Якщо знімання показів проводиться побутовим споживачем, електропостачальник (електророзподільне підприємство) має право контролювати правильність знімання показів засобів обліку побутовим споживачем. Передані побутовим споживачем та отримані у порядку, визначеному у договорі, та/або зняті електропостачальником (електророзподільним підприємством) дані про покази засобу обліку протягом періоду, що починається за два робочі дні до кінця розрахункового місяця та закінчується на третій робочий день наступного розрахункового періоду (календарного місяця), вважаються даними на перше число календарного місяця. Зняті споживачем чи отримані та/або зняті енергопостачальником (електророзподільним підприємством) дані про покази засобу обліку в інший день вважаються вихідними даними для визначення показів засобу обліку на перше число календарного місяця шляхом додавання (віднімання) середньодобового споживання, помноженого на кількість днів (діб) між датою зняття показів та першим числом календарного місяця. Середньодобове споживання визначається виходячи з даних про покази засобу обліку, зафіксовані між двома послідовними зняттями, та кількості днів між цими зняттями показів. Дотримуючись вищеназваних вимог п. 21 Правил Зміївським РВЕ АК "Харківобленерго" ведеться Журнал видачі розпоряджень працівниками РВЕ, які виконують роботу по зняттю показників приладів обліку, у якому зазначається дата та час проведення зняття показників засобів обліку. Також зауважили, що споживач має можливість передавати показники засобу обліку за телефонами абонентського відділу Зміївського РВЕ: (05747) 3-35-83, [NUMBER], а також за телефонами Кол-центру 0-800-500-413. Крім того, існує можливість для споживача передавати показники через інтернет за електронною адресою: call-center@obl.kh.energy.gov.ua, а також через особистий кабінет на інформаційному веб-порталі "Компас-Д". Щодо зобов'язання АК "Харківобленерго" платити за банківське обслуговування позивача зазначено, що ця позовна вимога не підлягає задоволенню, оскільки станом на сьогоднішній день є декілька банків, послугами яких можуть користуватись споживачі для оплати за спожиту електричну енергію не сплачуючи при цьому комісійний збір за оплату електричної енергії. Надана позивачем квитанція Ощадного банку про сплату комісії у сумі 3 грн не містить відомостей, що ця комісія сплачена саме за електроенергію. Водночас, між АК "Харківобленерго" та ХОУ ВАТ "Державний ощадний банк України" 18.04.2005 було укладено Договір на прийняття платежів за електричну енергію №1/18/04, відповідно до умов якого АК "Харківобленерго" сплачує ХОУ ВАТ "Державний ощадний банк України" комісійну винагороду по платежах за електричну енергію, що прийняті від населення Харківської області та міста Харкова. Даний договір пролонговано на 2018 рік, всі умови договору виконуються АК "Харківобленерго". Листом №17-020/8692 від 17.11.2008 Національний банк України повідомив, що згідно ст. 55 Закону України "Про банки та про банківську діяльність" банки самостійно встановлюють процентні ставки та комісійну винагороду по своїх операціях. Згідно з чинним законодавством спірні питання щодо виконання умов договору вирішуються у порядку, передбаченому договором, у тому числі і судовому. Для втручання в договірні відносини між банком та клієнтом немає правових підстав. До стягнення банками додаткових комісійних винагород АК "Харківобленерго" не має жодного відношення. АК "Харківобленерго" не несе юридичної відповідальності за дії банківських установ. Отже, всі вимоги позивача є безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню. Під час судового розгляду позивач [PERSON] підтримав позовні вимоги у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві, просив позовну заяву задовольнити. Представник відповідача [PERSON] в судовому засідання проти позову заперечувала з підстав, викладених у відзиві, просила у позові відмовити. Вислухавши пояснення позивача та представника відповідача, дослідивши письмові докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд дійшов наступного: Пунктом 9 розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року №2147-ІІІ "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" (чинній з 15.12.2017 року) (далі ЦПК України) передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Враховуючи характер спірних правовідносин, а також ту обставину, що відкриття провадження у справи та призначення судового розгляду проведено за правилами ЦПК України в редакції, що була чинною до 14.12.2017 року, судовий розгляд справи по суті проведено у порядку загального позовного провадження. Частинами 1, 3 ст. 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Відповідно до ст. ст. 76-81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Відповідно до частин 1, 2 статті 26 Закону України "Про електроенергетику" споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. На підставі договору про користування електричною енергією №927206 від 29.09.2014 [PERSON] є споживачем послуг з постачання електричної енергії за адресою: [ADDRESS], що надаються АК "Харківобленерго" в особі Зміївського РВЕ. До обов'язків енергопостачальника, перелік яких міститься у пункті 13 Договору, зокрема визначені наступні: розглядати звернення споживача щодо надання послуг, пов'язаних з постачанням електричної енергії, та приймати з цього приводу рішення у терміни, передбачені Правилами користування електричною енергією для населення; ознайомити споживача з Правилами користування електричною енергією для населення. Обов'язок щомісячно надавати споживачеві рахунок на оплату електроенергії на паперовому чи іншому носії цей перелік не містить. Разом з тим, пунктом 16 Договору передбачено, що розрахунки за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі фактичних показань приладів обліку. По факту отримання платіжного доручення, виписаного енергопостачальником, оплата здійснюється у термін, обумовлений у платіжному документі. У разі неотримання платіжного документа, виписаного енергопостачальником, плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 10 числа наступного місяця (а. с. 43, 44). Пунктами 21, 22 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357 (із змінами, внесеними згідно з Постановами КМ № 1607 від 26.10.2000, № 1275 від 26.09.2001, № 4 від 11.01.2006, № 799 від 06.06.2007, № 731 від 17.07.2009, № 1408 від 26.12.2011, № 591 від 23.08.2016) передбачено: 21. Знімання показів засобів обліку провадиться електропостачальником (електророзподільним підприємством) та/або побутовим споживачем щомісяця відповідно до умов договору. Побутовий споживач, як правило, знімає покази засобу обліку на перше число місяця, наступного за розрахунковим періодом (місяцем). Якщо знімання показів проводиться побутовим споживачем, електропостачальник (електророзподільне підприємство) має право контролювати правильність знімання показів засобів обліку побутовим споживачем. Передані побутовим споживачем та отримані у порядку, визначеному у договорі, та/або зняті електропостачальником (електророзподільним підприємством) дані про покази засобу обліку протягом періоду, що починається за два робочі дні до кінця розрахункового місяця та закінчується на третій робочий день наступного розрахункового періоду (календарного місяця), вважаються даними на перше число календарного місяця. Зняті споживачем чи отримані та/або зняті енергопостачальником (електророзподільним підприємством) дані про покази засобу обліку в інший день вважаються вихідними даними для визначення показів засобу обліку на перше число календарного місяця шляхом додавання (віднімання) середньодобового споживання, помноженого на кількість днів (діб) між датою зняття показів та першим числом календарного місяця. Середньодобове споживання визначається виходячи з даних про покази засобу обліку, зафіксовані між двома послідовними зняттями, та кількості днів між цими зняттями показів. Платіжний документ, який виписується енергопостачальником, формується ним за обсяг електричної енергії, спожитий протягом календарного місяця (з першого числа розрахункового місяця, по перше число місяця, наступного за розрахунковим). Результати знятих уповноваженою особою електропостачальника (електророзподільного підприємства) показів засобу обліку обов'язково вносяться в абонентську книжку (розрахункову книжку) або зазначаються на корінці останнього розрахункового документа, наданого побутовим споживачем на перевірку, із зазначенням дати проведення зняття. У разі проведення побутовим споживачем розрахунків за спожиту електричну енергію згідно з показами встановленого на його об'єкті багатозонного засобу обліку обсяг спожитої електричної енергії визначається відповідно до питомої ваги обсягу електричної енергії, що спожита у відповідній зоні доби протягом розрахункового періоду, до загального обсягу спожитої електричної енергії в цьому періоді. У разі зміни тарифу надлишок (переплата) оплаченої, але не спожитої електричної енергії зараховується побутовому споживачу на його особовий рахунок як авансовий платіж за новими тарифами в наступному розрахунковому періоді. Під час зняття показів засобу обліку представниками електропостачальника (електророзподільного підприємства) проводиться контрольний огляд цього засобу обліку. У разі відмови побутового споживача в доступі до об'єкта споживача або незабезпечення побутовим споживачем безперешкодного доступу представників електропостачальника до засобу обліку для проведення ними зняття показів (контрольного огляду) такий факт фіксується в акті про недопуск. Складений акт про недопуск підписується представниками електропостачальника (електророзподільного підприємства), присутніми під час проведення зняття показів засобу обліку (контрольного огляду), та побутовим споживачем. У разі відмови споживача від підпису представниками електропостачальника (електророзподільного підприємства) про це зазначається в акті про недопуск. Акт про недопуск без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники електропостачальника (електророзподільного підприємства). Один примірник акта про недопуск надається побутовому споживачу особисто, а у разі його відсутності або відмови в отриманні надсилається засобами поштового зв'язку. У разі отримання побутовим споживачем акта про недопуск поштою дата доступу узгоджується ним з електропостачальником (електророзподільним підприємством) за телефонами, зазначеними у цьому акті, або кол-центру. Складений акт про недопуск є підставою для проведення відключення від електропостачання, якщо протягом п'яти робочих днів від дня отримання акта про недопуск побутовий споживач не забезпечить представникам електропостачальника (електророзподільного підприємства) доступ до свого об'єкта для обстеження засобу обліку та/або не узгодить з ними дату проведення зазначеного обстеження. 22. Оплата спожитої електричної енергії може здійснюватися: за розрахунковими книжками; за платіжними документами, які виписуються енергопостачальником; за карткою попередньої оплати. Порядок та форма оплати спожитої електричної енергії визначаються у договорі. У платіжному документі електропостачальник обов'язково має зазначити: номер особового рахунка; адресу об'єкта; призначення платежу; період, за який проводиться розрахунок; значення попередніх та поточних показів засобу обліку (багатофункціонального/зонного засобу обліку у разі його наявності); дату зняття фактичних показів засобу обліку (у разі проведення розрахунків за платіжними документами, які виписуються електропостачальником); обсяг спожитої електричної енергії; тарифи; розмір наданих пільг та житлових субсидій; суму до оплати. У разі проведення побутовим споживачем оплати за спожиту електричну енергію за розрахунковою книжкою електропостачальник має навести приклад заповнення квитанцій, який розміщується у куточку споживача в пунктах прийому платежів, районних підрозділах, інформаційно-консультаційному центрі, на офіційному веб-сайті електропостачальника. За результатами аналізу зазначених вище положень договору про користування електричною енергією, укладеного між сторонами, та Правил користування електричною енергією для населення слід дійти висновку, що ні договором ні Правилами не передбачено обв'язку енергопостачальника надавати рахунки на опалту спожитої електроенергії у разі відсутності з боку споживача заборгованості. На свої звернення щодо порядку розрахунків за спожиту електроенергію та стану рахунку відповідачем позивачеві надавалися відповіді, що підтверджується даними листа АК "Харківобленерго" №46с-01/07-2776 від 30.01.2017 (а. с. 2), Переліком банків - партнерів, з якими АК "Харківобленерго" укладено договори на приймання платежів за електроенергію від населення (а. с. 28), довідки абоненту (а. с. 46-49, 67-71). Крім того, позивачем визнається, що з липня 2017 року АК "Харківобленерго" після впровадження технічної можливості надсилає позивачеві роздруковані рахунки з переплатою. Таким чином, позивачем [PERSON] не доведено, що внаслідок неотримання ним рахунків на оплату спожитої електроенергії в період з жовтня 2016 по червень 2017 року відповідачем АК "Харківобленерго" порушено умови договру про користування електричною енергією, або вимоги Правил користування електричною енергією для населення. Неотримання позивачем зазначених рахунків не мало для нього як споживача послуг з постачання електричної енергії будь-яких порушень його права на належні послуги та їх оплату за встановленими тарифами, не обмежило його право на житлову субсидію, а також і не потягло інших негативних наслідків для споживача. Як зазначено вище, пунктом 21 Правил передбачено, що дані про покази засобу обліку подається протягом періоду, що починається за два робочі дні до кінця розрахункового місяця та закінчується на третій робочий день наступного розрахункового періоду (календарного місяця). Тобто Правилами передбачено, що незважаючи на кількість неробочих днів на початку місяця, період на подання показів лічильника закінчується на третій робочий день місяця. Доказів порушення відповідачем зазначених вимог позивачем не надано. Крім того, відповідачем надано копії журналів видачі розпоряджень працівникам Зміївського РВЕ АК "Харківобленерго" на виконання робіт по зняттю показань приладі обліку, з якого вбачається що за адресою проживання позивача регулярно проводилися роботи по зняттю показань приладів обліку (а. с. 72-92) З інформації "Банки - партнери", наданої АК "Харківобленерго" вбачається, що між АК "Харківобленерго" та банківськими установами, зокрема ХОУ ВАТ "Державний ощадний банк України", укладено договори на приймання платежів за електроенергію від населення. (а. с. 28). З довідки Зміївського РВЕ АК "Харківобленерго" №2172 від 07.11.2017 вбачається, що споживачі електричної енергії мають можливість здійснювати оплату за спожиту електроенергію без комісії через наступні банківські установи: ХОУ ВАТ "Державний ощадний банк України", ХГРУ ПАТ КБ "ПриватБанк", ПАТ "Мегабанк" (а. с. 45). Згідно п. 2.2.1 Договору на прийняття платежів за електричну енергію №1/18/04 від 18.04.2005 укладеного між АК "Харківобленерго" та ВАТ "Державний ощадний банк" замовник зобов'язаний сплачувати виконавцю комісійну винагороду в розмірі 1,5% від загальної суми, що перерахована виконавцем та його структурними підрозділами на рахунок замовника по платежах за електричну енергію, що прийняті від населення Харківської області. (а. с. 93-94). Таким чином, відповідачем надано докази, якими підтверджується, що АК "Харківобленерго" укладені відповідні правочини, якими передбачається сплата компанією комісійної винагороди по платежах за електроенергію. Надана позивачем копія квитанції Ощадбанку від 22.03.2017 року про сплату комісії не містить даних про те, що комісія нарахована під час оплати електроенергії (а. с. 8). Доказів того, що позивач [PERSON] здійснював оплату електроенергії 22.03.2017 року не надано. Надане позивачем повідомлення начальника відділення №70 АТ "УкрСиббанк" (а. с. 50) не спростовує відомостей вказаної вище довідки Зміївського РВЕ АК "Харківобленерго" №2172 від 07.11.2017 з переліком банків, у яких споживачі електричної енергії мають можливість здійснювати оплату за спожиту електроенергію без комісії. Відповідно до ст. 21 Закону України "Про захист прав споживачів" крім інших випадків порушень прав споживачів, які можуть бути встановлені та доведені виходячи з відповідних положень законодавства у сфері захисту прав споживачів, вважається, що для цілей застосування цього Закону та пов'язаного з ним законодавства про захист прав споживачів права споживача вважаються в будь-якому разі порушеними, якщо: 1) при реалізації продукції будь-яким чином порушується право споживача на свободу вибору продукції; 2) при реалізації продукції будь-яким чином порушується свобода волевиявлення споживача та/або висловлене ним волевиявлення; 3) при наданні послуги, від якої споживач не може відмовитись, а одержати може лише в одного виконавця, виконавець нав'язує такі умови одержання послуги, які ставлять споживача у нерівне становище порівняно з іншими споживачами та/або виконавцями, не надають споживачеві однакових гарантій відшкодування шкоди, завданої невиконанням (неналежним виконанням) сторонами умов договору; 4) порушується принцип рівності сторін договору, учасником якого є споживач; 5) будь-яким чином (крім випадків, передбачених законом) обмежується право споживача на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про відповідну продукцію; 6) споживачу реалізовано продукцію, яка є небезпечною, неналежної якості, фальсифікованою; 7) ціну продукції визначено неналежним чином; 8) документи, які підтверджують виконання договору, учасником якого є споживач, своєчасно не передано (надано) споживачу. Статтею 22 Закону України "Про захист прав споживачів" передбачено, що захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом. При задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов'язані з порушенням їх прав. Згідно статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Частиною 1 статті 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Позивачем не наведено належного обґрунтування, а також і не надано належних та допустимих доказів наявності з боку відповідача порушення його прав споживача електричної енергії, яке було б підставою для судового захисту порушеного права. Виходячи зі змісту прав та обов'язків, які виникли у сторін внаслідок укладення договору про користування електричною енергією, а також фактично встановлених обставин виконання сторонами умов вказаного договору, суд не має правових підстав для зобов'язання відповідача вчинити дії, щодо яких заявлено позовні вимоги. За таких обставин, позовна заява [PERSON] є необґрунтованою, не підтвердженою належними і допустимими доказами, і не підлягає задоволенню.

Outcome: dismissed