Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-14 00:00:00

У серпні 2020 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] до територіальної громади м. Полтави в особі Полтавської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач вказує, що квартира [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності на житло від 09.08.1994 року, виданого відділом приватизації житла ПТРЗ, належить на праві приватної власності: [PERSON] , її дітям [PERSON] та [PERSON] , а також братові [PERSON] , який помер [INFO] . Оскільки [PERSON] отримував невелику пенсію та зловживав алкогольними напоями, позивач готувала їжу також і для нього, прала його речі, доглядала за спірною квартирою [ADDRESS] , в якій він проживав сам, він в свою чергу інколи допомагав їй фізичною працею по господарству. У грудні 2019 року звернулася до Третьої Полтавської державної нотаріальної контори для оформлення спадщини, яка залишилася після смерті брата, але державний нотаріус Шендрик Т.А. пояснила, що у через розбіжності у їхніх із братом прізвищах необхідно звернутися до суду для встановлення факту родинних відносин. Рішенням Ленінського районного суду м. Полтави від 20.03.2020 року по справі № 553/214/20 встановлено факт родинних відносин [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , як рідних брата та сестри. Зазначила, що у визначений законом шестимісячний строк спадкова справа після смерті брата не відкривалася, позивач фактично прийняла спадщину після смерті брата, так як тривалий час, як на момент смерті спадкодавця, так і на теперішній час, здійснює оплату комунальних послуг, підтримує квартиру у належному стані, після смерті брата зареєструвалась та проживає у ній. Крім того, з 12.03.2020 року на території України запроваджено карантинні обмеження, спрямовані на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби COVID-19, та оскільки позивач є людиною похилого віку й мала залишатися вдома, виникли серйозні труднощі при зверненні до нотаріальної контори та під час зібрання документів для оформлення спадщини після смерті брата [PERSON] . Просить визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] - три місяці з дня набрання рішенням законної сили. Учасники процесу в судове засідання не з`явились, незважаючи на те, що були належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи. Від позивача [PERSON] , третьої особи [PERSON] надійшли заяви про розгляд справи без їх участі, позивач зазначила, що позов підтримує, просить задовольнити, третя особа вказала, що проти задоволення позову не заперечує. Представник відповідача звернувся з клопотанням про проведення судового розгляду справи без його участі, третя особа [PERSON] про причини неявки не повідомив. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно з паспортом громадянина України [NUMBER] , позивач по справі [PERSON] народилася [INFO] у с. Куликівка Полтавського р-ну Полтавської обл. Наявні у справі документи свідчать про те, що вона є спадкоємицею [PERSON] . Так, відповідно до Свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 27.12.1948 року, виданого Куликівською сільською радою Полтавського району Полтавської області, [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , яка народилася [INFO] в с. Куликівка. Згідно даних Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00025301258 від 22 січня 2020 року, виданого Полтавським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) за запитом [PERSON] , [PERSON] , [INFO] , 02 квітня 1972 року зареєструвала шлюб з [PERSON] , після державної реєстрації шлюбу їй присвоєно прізвище " [PERSON] ", розірвання шлюбу зареєстроване 06.12.1977 року за актовим записом № 1187. Згідно змісту Свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , виданого 06.12.1977 року міським відділом реєстрації актів громадянського стану м. Полтави, після реєстрації розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] розірвано, про що в книзі реєстрації актів про розірвання шлюбу 06.12.1977 року зроблено запис за № 1187, присвоєні прізвища: йому - [PERSON] , їй - [PERSON] . 11 червня 1997 року [PERSON] , [INFO] , зареєструвала шлюб з [PERSON] , [INFO] , та відповідно до Свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого повторно 15.09.2015 року Центральним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Полтавського міського управління юстиції, їй присвоєно прізвище " [PERSON] ". З Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України № 00024555543 від 14 листопада 2019 року, виданого Полтавським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, вбачається, що [PERSON] народився [INFO] , про що 14.06.1953 року виконавчим комітетом Куликівської сільської ради Полтавського району Полтавської області зроблено актовий запис № 34, його батьками є [PERSON] та [PERSON] . Таким чином, позивач по справі [PERSON] та [PERSON] є рідними братом та сестрою. Згідно Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 23.12.1971 року, виданого Куликівською сільською радою Полтавського району Полтавської області, [PERSON] помер [INFO] у віці 59 років, про що зроблений актовий запис за № 32. Відповідно до Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 12.04.2000 року, виданого Куликівською сільською радою Полтавського району Полтавської області, [PERSON] померла [INFO] у віці 85 років, про що зроблений актовий запис за № 8. Судом встановлено, що відповідно до Свідоцтва про право власності на житло від 09.08.1994 року, виданого відділом приватизації житла ПТРЗ, квартира [ADDRESS] належить на праві приватної, сумісної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Згідно технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] , виготовленого ПП ПБТІ "Інвентаризатор", квартира загальною площею 29,5 кв.м, розташована на 2 поверсі 4 поверхового будинку та складається з однієї житлової кімнати житловою площею 16,3 кв.м, у тому числі: 1-а кімната (4) площею 16,3 кв.м, кухня (3) площею 5,6 кв.м, ванна кімната та вбиральня поєднані (2) площею 2,7 кв.м, коридор (1) площею 4,1 кв.м; квартира обладнана балконом площею 0,8 кв.м. Відповідно до Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 23.09.2019 року Виконавчим комітетом Кам`янобрідської сільської ради Коростишівського району Житомирської області, [PERSON] помер [INFO] у віці 66 років, про що 23.09.2019 року зроблений актовий запис за № 15. Рішенням Ленінського районного суду м. Полтави від 20.03.2020 року в справі № 553/214/20 в справі задоволено заяву [PERSON] про встановлення факту родинних відносин - встановлено факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , являється рідним братом [PERSON] , [INFO] . Як вбачається з довідки КП "Житлово-експлуатаційна організація № 2" Полтавської міської ради в квартирі [ADDRESS] зареєстровані [PERSON] з 22.10.2019 року та був зареєстрований [PERSON] з 26.11.1975 року до дня смерті [INFO] . Статтею 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 61061598 від 24.07.2020 року, виданої Третьою полтавською державною нотаріальною конторою, у Спадковому реєстрі відсутня інформація про відкриття спадкової справи після смерті [PERSON] . Як вбачається зі змісту постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріусу Полтавського міського нотаріального округу Омеліч Т.А., 26.08.2020 року до неї звернулась [PERSON] з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на майно після померлого [INFO] рідного брата - [PERSON] , [INFO] , який на момент смерті проживав та був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Для заведення спадкової справи та отримання свідоцтва про право на спадщину було надано довідку Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційної організації № 2" від 10.01.2020 року за № 97, згідно якої встановлено, що померлий [PERSON] з [INFO] по день смерті був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] , яка є рідною сестрою померлого, що встановлено згідно рішення Ленінського районного суду м. Полтави від 20.03.2020 року, справа № 553/214/20, за даною адресою зареєстрована з 23.10.2019 року (після смерті [PERSON] ). Згідно даних Спадкового реєстру, спадкова справа після померлого [INFO] [PERSON] не заводилась. З огляду на подані документи, встановлено, що спадщину після померлого [PERSON] заявник не прийняла, оскільки у встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України строк не подала до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини та не подала документів, що підтверджують факт проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. Вищевказаною постановою приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Омеліч Т.А. від 26.08.2020 року відмовлено [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії - у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно після смерті померлого [PERSON] , [INFO] , в зв`язку з тим, що пропущений строк для прийняття спадщини. Обґрунтовуючи причини пропуску строку для прийняття спадщини, позивач послалася на те, що фактично прийняла спадщину після смерті брата, так як тривалий час, як на момент смерті спадкодавця, так і на теперішній час, здійснює оплату комунальних послуг, підтримує квартиру у належному стані, після смерті брата зареєструвалась та проживає у ній. Крім того, з 12.03.2020 року, тобто до закінчення строку на подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата, на території України запроваджено карантинні обмеження, спрямовані на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби COVID-19. Так, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СOVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" № 211 від 11.03.2020 року в редакції від 17.03.2020 року, відповідно до статті 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб" з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 року у становлено з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 року на всій території України карантин, в тому числі заборонено з 00 год. 01 хв. 17 березня 2020 року роботу суб`єктів господарювання, яка передбачає приймання відвідувачів. З 04.04.2020 року визнано, що особи, які досягли 60-річного віку, є такими, що потребують самоізоляції. Нотаріальна палата України звернулася до нотаріусів та громадян у зв`язку із встановленням урядом на всій території України з 12 березня до 3 квітня 2020 року карантину задля запобігання поширенню коронавірусу COVID-19, пандемію якого вже оголошено ВООЗ у всьому світі, закликала під час карантину з метою убезпечення від масового поширення вірусної інфекції рекомендуємо нотаріусам здійснити всі можливі профілактичні заходи та призупинити особистий прийом громадян, громадян на період карантину утриматися від особистого відвідування державних нотаріальних контор та приватних нотаріусів, консультуватися із нотаріусами засобами телефонного та інтернет-зв`язку, а владу вирішити питання щодо необхідності визнання карантину форс-мажорною обставиною, зокрема із можливістю надання податкових пільг громадянам та бізнесу, а також імпортерам в Україну медичних товарів та обладнання. Зокрема, рекомендувала нотаріусам максимально обмежити особистий прийом громадян - з метою піклування про здоров`я відвідувачів, адже в нотаріальні контори, особливо державні, часто звертаються люди похилого віку; здійснювати особистий прийом лише за умови крайньої необхідності - в разі необхідності відкриття спадщини, коли минає 6-місячний строк, а також для того, щоб убезпечити громадян від порушень їх прав у разі пропуску строків. Організувати прийом документів поштою, за можливості; здійснювати консультування громадян по телефону та онлайн. За необхідності особистого прийому, здійснювати його лише за попереднім записом, пропускати даних відвідувачів у контору по одному, бажано в медичних масках. За змістом ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Таким чином, враховуючи те, що позивач є особою похилого віку, з 12.03.2020 року на території України запроваджено карантинні обмеження, спрямовані на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби COVID-19, в тому числі обмежено роботу нотаріусів, суд приходить до висновку про можливість визнання поважними причин пропуску строку для прийняття спадщини та необхідність задоволення позову [PERSON] і визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved