Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-02 00:00:00

ПАТ КБ «Приватбанк» звернулося до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором № б/н від 14 липня 2011 року у розмірі 16011,32 грн., яка складається із наступного: 7787,01 грн. - заборгованість за кредитом, 2842,36 грн. - заборгованість по процентам за користування кредитом, 3732,67 грн. - заборгованість за пенею та комісією, штрафи: 500,00 грн. - фіксована частина, 738,63 грн. процентна складова, з них 389, 35 грн. внесено коштів на погашення заборгованості з 24 липня 2015 року (дата зміни облікових правил банка), а також сплачений судовий збір. На обґрунтування позову зазначено, що 14 липня 2011 року ПАТ КБ "ПриватБанк" та [PERSON] уклали кредитний договір б/н, відповідно до якого позичальник отримав кредит у розмірі 7800,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з "Умовами та правилами надання банківських послуг", "Правилами користування платіжною карткою", і "Тарифами Банку" складає між ним та банком договір, що підтверджується підписом у заяві. В порушення умов кредитного договору та законодавства України [PERSON] свої зобов'язання не виконав, а саме не здійснював погашення заборгованості за кредитом у встановленому договором порядку та строки. У зв'язку із зазначеними порушеннями зобов'язань [PERSON] станом на 09 травня 2016 року має заборгованість в сумі 16011,32 грн., яка складається з наступного: заборгованість за кредитом -7787,01 грн.; заборгованість по процентам за користування кредитом 2842,36 грн., заборгованість за пенею 3732,67 грн., 800,00 грн. - штраф, 500 грн. - штраф (фіксована частина), 738,63 грн. - штраф (процентна складова), з них 389,35 грн. внесено коштів на погашення заборгованості з 24 липня 2015 року. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні позов підтримував, надав пояснення, аналогічні його обґрунтуванню. Також пояснив суду, що відповідачу була видана кредитна картка із встановленим кредитним лімітом, якою відповідач користувався на свій розсуд, знімав з неї кредитні кошти та погашав кредит. Зняти грошові кошти неможливо без знання номера картки, коду картки, а також пін-коду. Перераховувати кошти на інші рахунки можливо через програму «Приват24». Згідно правил надання банківських послуг, якщо транзакції здійсненні з коректним внесенням пін-коду, то банк не несе відповідальності за зняття коштів. Для перереєстрації в електронній програмі «Приват24» також необхідно вносити відомості картки. Просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позов визнав частково, надав пояснення аналогічні письмовим запереченням проти позову. Також суду пояснив, що він є пенсіонером з 2002 року. При заміні пенсійної картки працівники ПАТ КБ "ПриватБанк" запропонували йому отримати кредитну картку. Потім йому неодноразово телефонували з банку, щоб він активував цю картку, придбавши за кредитні кошти будь-який товар, щоб вона активувалася. Він щось придбав за допомогою картки, потім одразу ж повернув кредитні кошти. Можливо це було у 2012 році. Більше цією карткою він не користувався і вона лежала у нього вдома. Він живе з дружиною. У 2015 році її син запропонував йому дати оголошення через Інтернет про продаж електрозварювальних катушок. Через день чи два після подачі оголошення йому зателефонували на мобільний телефон відносно покупки катушок і попросили надати номер його пенсійної картки для переказу коштів за катушки в розмірі 500 грн. Він повідомив покупцю номер своєї пенсійної картки. Ввечері того ж дня приблизно о 19.00 годині, точної дати він не памятає (серпень чи вересень 2015 року), йому зателефонував якийсь чоловік та відрекомендувався працівником Приватбанку. Він почав погрожувати штрафом за незаконні операції з пенсійною карткою, що на неї не можна переказувати гроші і що штраф може бути знятий з кредитної картки, казав, що арештують пенсійну та кредитну картку. Чоловік запитав номер кредитної картки для того, щоб допомогти йому оминути сплату штрафу. Він назвав номер кредитної картки та дівоче прізвище матері. Щоб впевнитися, що телефонують дійсно з банку, незнайомий чоловік запропонував через мобільний телефон перевірити рахунки на пенсійній та кредитній картках, для чого необхідно було набрати по мобільному телефону вказаний ним номер із чотирьох цифр, а потім чотири останні цифри картки. На телефоні була вказана відсутність грошей на рахунках. А потім чоловік сказав, що для відновлення коштів на рахунках треба піти до банкомату та змінити пін-код обох карток на той, який він назвав по телефону. Він пішов до банкомату та змінив пін-код пенсійної та кредитної карток на вказаний чоловіком пін-код, а потім перевірив наявність грошових коштів на рахунках. На рахунку було більше 7000 гривень. Потім він пішов додому. Оскільки невідомий чоловік знав пін-код карток, він вирішив зателефонувати на безкоштовний номер Приватбанку та заблокувати обидва рахунки, так як зрозумів, що йому телефонували шахраї. В банку запитали паспортні дані та повідомили, що обидві картки заблоковані та все гаразд. Оскільки то був вечір пятниці, у понеділок після роботи він вирішив піти до центрального відділення Приватбанку, щоб розблокувати картки. Працівник банку відповіла, що картки не були заблоковані та з них були зняті всі кошти та порекомендувала звернутися до поліції. Стару картку в нього забрали та видали нову. В той же день він написав заяву до поліції і було відкрите кримінальне провадження. Згідно виписки з банку гроші були переведені на різні номери мобільних телефонів. Протягом року декілька разів його викликали до слідчого, проте йому не було відомо, що провадження по справі закрито. На даний момент прокурором відновлено кримінальне провадження. В банк він з письмовими заявами не звертався. З пенсійної картки було знято 160 грн., а з кредитної картки більше 7000 грн. Зазвичай при знятті грошей з карток приходили смс-повідомлення, але тоді їх не було. Співробітниця банку казала, що був його дзвінок про заблокування карток. Слідчий пропонував йому звернутися до служби безпеки, він двічі ходив до служби, але йому відповіли, що його викличуть при необхідності. До теперішнього часу винні особи слідством не встановлені. Визнає, що дав себе обдурити і по його вині банку була завдана матеріальна шкода, згодний погасити тіло кредиту, не згодний виплачувати відсотки. Вислухавши представника позивача, відповідача, вивчивши матеріали справи та дослідивши письмові докази у справі, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню. Судом встановлено, що 14 липня 2011 року Публічне акціонерне товариства [PERSON] банк "ПриватБанк" та [PERSON] уклали кредитний договір б/н, відповідно до якого відповідач отримав кредит у розмірі 7800 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30 відсотків на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом із Умовами та правилами надання банківських послуг», «Правилами користування платіжною карткою» та «Тарифами Банку», складає між ним та банком кредитний договір (а.с. 10-46). Згідно п. 1.1. Умов та Правил надання банківських послуг в ПриватБанку (а.с 17), відповідач, як клієнт банку, зобовязався не передавати картки, стікер PayPass, ПІНи третім особам, не використовувати картки стікер PayPass або нанесені на них дані у цілях, що не передбачені договором або суперечать чинному законодавству. Крім того, пунктом 1.1.2.1.11 Умов та Правил надання банківських послуг передбачено, що власник картки повинний вживати заходів щодо запобігання втраті (викраденню) карток, стікера PayPass, ПІНа або інформації, нанесеної на картку і магнітну смугу, або їхньому незаконному використанню. Згідно п. 2.1.4.7 Умов та Правил надання банківських послуг клієнт несе повну відповідальність за несанкціоноване отримання грошових коштів з карткового рахунку третіми особами. Таким чином, відповідач як клієнт ПАТ КБ "ПриватБанк", при отриманні кредитної картки та укладенні кредитного договору зобовязався приймати всі заходи для того, щоб забезпечити збереження кредитних коштів та не допустити їх використання третіми особами за допомогою відомих тільки відповідачу даних картки. Проте, відповідач порушив взяті на себе зобовязання та повідомив інформацію по банківській карті третім особам. Умовами та Правилами надання банківських послуг (пункти 1.2.6.9 та 2.1.6.10) передбачено, що за користування кредитом банк нараховує відсотки в розмірі, встановленому Тарифами банку, з розрахунку 365 календарних днів на рік. За несвоєчасне погашення заборгованості за картковим рахунком стягується неустойка відповідно до Тарифів. Сума неустойки нараховується на залишок простроченого основного боргу і розраховується з дати виникнення простроченої заборгованості до дати внесення платежу. Відповідно до Умов надання банківських послуг, при порушенні позичальником строків платежів по кожному із грошових зобовязань, передбачених кредитним договором, більше ніж на 30 днів, позичальник зобовязався сплатити банку штраф в розмірі 500 грн. + 5% від заборгованості за кредитним договором. Станом на станом на 09 травня 2016 року відповідач має заборгованість в сумі 16011,32 грн., яка складається з наступного: заборгованість за кредитом -7787,01 грн.; заборгованість по процентам за користування кредитом 2842,36 грн., заборгованість за пенею 3732,67 грн., 800,00 грн. - штраф, 500 грн. - штраф (фіксована частина), 738,63 грн. - штраф (процентна складова), з них 389,35 грн. внесено коштів на погашення заборгованості з 24 липня 2015 року, що підтверджується розрахунком заборгованості, який перевірений судом (а.с. 4-9). Згідно зі ст. 526 ЦК України зобовязання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства. Згідно ст. 599 ЦК України зобовязання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Відповідно до ст. 509 ЦК України зобовязання - це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобовязана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обовязку. Згідно зі статтями 526, 530, 610, ч. 1 ст. 612 ЦК України зобовязання повинні виконуватися належним чином у встановлений термін відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства. Порушенням зобовязання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання (неналежне виконання) (стаття 610 ЦК України). Частиною 1 ст. 1054 ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно ст. 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобовязаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 ЦК України. Згідно ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобовязання. Боржник який прострочив виконання зобовязання, на вимогу кредитора зобовязаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів на встановлений договором або законом. 28 липня 2015 року заява [PERSON] за фактом таємного викрадення з належної йому картки ПриватБанку грошових коштів в сумі 7820,00 грн. внесена до ЄРДР за № 12015040790001522 за правовою кваліфікацією - ч.1 ст. 185 КК України (а.с. 78, 93). Отже, органами досудового розслідування порушено кримінальне провадження за фактом викрадення грошових коштів, що належать саме відповідачу, який належним чином не виконав умови кредитного договору та не вжив заходів щодо запобігання втраті (викраденню інформації по картці. За таких обставин, суд приходить до висновку, що відповідач повинний відповідати перед позивачем за порушення умов кредитного договору і відшкодувати банку завдану матеріальну шкоду шляхом повернення кредитних коштів та відсотків за користування ними в сумі 10629,37 грн. Статтею ст. 549 ЦК України визначено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобовязання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасного виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання. Згідно ч. 1, 3 ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. З урахуванням скрутного матеріального становища відповідача, який є пенсіонером, суд вважає, що розмір неустойки: пеня - 3732,67 грн., штраф - 800,00 грн., штраф (фіксована частина) - 500 грн., штраф (процентна складова) - 738,35 грн., за порушення відповідачем своїх зобовязань за кредитним договором необхідно зменшити до 500 грн.. Таким чином, з [PERSON] на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» має бути стягнуто 7787,01 грн .- заборгованості за тілом кредиту, 2842,36 грн. - відсотків за користування кредитом, 500 грн. - штраф (фіксована частина), з них 389,35 грн. внесено коштів на погашення заборгованості з 24 липня 2015 року, а всього 10740,02 грн. Відповідно ст. 88 ЦПК України з відповідача має бути стягнуто на користь позивача судові витрати у справі пропорційно задоволеним позовним вимогам.

Outcome: partial