Jurisdiction: civil
Date: 2014-12-10 00:00:00

[PERSON] звернулася в суд з позовом до відповідача, про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, посилаючись на те, що останній більше року не проживає за зареєстрованим місцем проживання - по [ADDRESS], добровільно його заливши. Той факт, що відповідач більше року не проживає за даною адресою, не несе спільні витрати на утримання житла, тощо - порушує права позивача, як власниці даного житлового приміщення. В судове засідання позивач не з'явилася, проте її представник подав до суду заяву про слухання справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі і просить їх задовольнити. Не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання не з'явився, про день та час слухання справи повідомлений належним чином у порядку, передбаченому ч.9 ст.74 ЦПК України. Враховуючи вимоги ст.224 ЦПК України, а також беручи до уваги згоду представника позивача по справі на її розгляд за відсутності відповідача, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі тих доказів, які є в матеріалах справи. Оголосивши заяву представника позивача, вивчивши матеріали справи в межах наданих суду доказів, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи із наступного. Судом об'єктивно встановлено, що [PERSON] є одноосібним власником будинковолодіння [ADDRESS], що підтверджується свідоцтвом про право власності, копія якого долучена до матеріалів справи (а.с.6). Як вказує позивач, в даному будинковолодінні також зареєстрований її племінник - [PERSON], що підтверджується довідкою про витяг з погосподарських книг від 31.10.2014 р. №172/02-25, що видана Хмелівською сільською радою Городоцького району Хмельницької області (а.с.8-11). Позивач стверджує, що [PERSON] за вказаною адресою не проживає більше семи років. Факт відсутності відповідача за адресою по місцю реєстрації підтверджується довідкою, що видана Хмелівською сільською радою Городоцького району Хмельницької області 31.10.2014 р. №170/02-25 (а.с.12). Встановити дійсне місце проживання відповідача на даний час неможливо, будь-яка інформація з цього приводу відсутня. Таким чином, відповідач залишаючись зареєстрованим у даному будинку в порушення ч.1 ст. 319 ЦК України, згідно якої : "Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд", - чинить перешкоди дійсному власнику, оскільки остання не може вільно розпоряджатися своїм майном, що створює для неї ряд незручностей. Також, відповідно до ч.2 ст. 386 ЦК України : "Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою ... про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню ". Ч.2 ст. 405 ЦК України визначено, що член сім"ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім"ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. Вирішуючи питання чи має [PERSON] статус члена сім'ї, суд виходить з наступного. Відповідно до ст.3 СК України, сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Положення ч. 2 ст. 64 ЖК УРСР зазначає, що до членів сім'ї належать дружина наймача (власника), їхні діти, батьки та інші особи, якщо вони проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Права члена сім'ї має також і особа, яка перестала бути членом сім'ї наймача, але продовжує проживати в займаному ним житловому приміщенні. У рішенні Конституційного суду України у справі за конституційними поданнями Служби безпеки України, Державного комітету нафтової, газової та нафтопереробної промисловості України, Міністерства фінансів України щодо офіційного тлумачення положень пункту 6 статті 12 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей", частин четвертої і п'ятої статті 22 Закону України "Про міліцію" та частини шостої статті 22 Закону України "Про пожежну безпеку" (справа про офіційне тлумачення терміна "член сім'ї") від 03.06.1999 р. у справі №1-8/99 №5-рп/99, зазначено, що щодо поняття „член сім'ї" Конституційний Суд України виходить з об'єктивної відмінності його змісту від галузі законодавства, підкреслюючи при цьому, що навіть міжнародно-правовими актами не встановлено єдиних критеріїв чи поосібного переліку членів сім'ї. Аналіз змісту норм галузевого законодавства, що регулює питання втрати права користування житловим приміщенням дозволяє віднести до членів сім'ї власника осіб, які проживають з власником і ведуть з ним спільне господарство; колишніх членів сім'ї власника, зокрема осіб, які проживають з власником, але з певного часу вже не є членами сім'ї; члени сім'ї колишнього власника, зокрема особи, які проживають у житлі, право власності на яке перейшло від громадянина, який зберігає сімейні стосунки з користувачами жилого приміщення, до інших осіб; колишніх членів сім'ї колишнього власника житлового приміщення. Враховуючи вищевикладені обставини, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача Крім того, в порядку ч.1 ст. 88 ЦПК України стягненню з відповідача на користь позивача підлягають судові витрати по справі, а саме судовий збір в сумі 243 грн. 60 коп.

Outcome: approved