Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-21 00:00:00

19 жовтня 2018 року [PERSON] звернулась з позовом до [PERSON] про відшкодування майнової шкоди в сумі 5723 грн. та судового збору в сумі 704,80 грн. Свою позицію позивач обґрунтовує тим, що 20.08.2018 року з вини відповідача була затоплена її квартира [ADDRESS], а саме, затоплено кухню і коридор. Як зазначено в акті від 22.08.2018 року у кухні пошкоджено лінолеум, на стінах розійшлися стики та відстали шпалери, в коридорі на стінах розійшлися стики та відстали шпалери. Працівниками КП «ЖЕО» було відремонтовано пошкоджену після затоплення електрику, за що нею було сплачено 222 грн. 50 коп. За її підрахунками загальна вартість відновлюваного ремонту складає 5500 грн. Відповідач відмовляється відшкодовувати збитки. Позивач [PERSON] в судове засідання не з'явилась, надала суду заяву з проханням розглядати справу без її участі, позов підтримала в повному обсязі. Проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Відповідач в судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином через оголошення на сайті «Судова влада України». За таких обставин, відповідно до вимог ч. 4 ст. 223 ЦПК України суд вважає можливим розглянути справу без участі відповідача на підставі наявних у ній даних і доказів та постановити заочне рішення, про що суд постановив відповідну ухвалу. Судом встановлено, [PERSON] є власником та проживає в квартирі [ADDRESS], що підтверджується копією договору дарування від 27.11.2001 року, посвідченого приватним нотаріусом Южноукраїнського міського нотаріального округу Миколаївської області Лейбіченко С.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 3201 /а.с. 7/. 20.08.2018 року у квартирі позивача сталося залиття. Згідно з актом про затоплення квартири від 20.08.2018 року, складеним комісією КП «ТВКГ» на підставі усної скарги квартиронаймача, проживаючого за адресою [ADDRESS], вбачається, що мешканці квартири №70 затопили мешканців квартири №66. Під час огляду встановлено, що затоплення сталося в результаті того, що лопнув броньований шланг по холодній воді під мийкою в кухні. З викладеними в акті погодилась відповідач [PERSON] /а.с.6/. Згідно акту обстеження квартири [ADDRESS] на предмет затоплення, складеного комісією КП «ЖЕО» було встановлено після затоплення: в кухні частково мокрий лінолеум (вздутий) - 1, 5 м 2 , на стінах розійшлися стики та відстали обої - 2 м 2 , коридор - на стінах розійшлися стики та відстали обої - 0,8 м 2 . Висновок комісії: згідно акту КП "ТВКГ" затоплення трапилось в зв'язку з тим, що лопнув броньований шланг по холодній воді під мийкою на кухні /а.с.5/. Статтями 151,177, 179 ЖК України та ст. 322 ЦК України передбачений обов'язок громадян забезпечувати схоронність жилих приміщень, які мають у приватній власності, бережно ставитися до санітарно - технічного та іншого обладнання, дотримуватися Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 року № 572 ( з наступними змінами) (далі - Правил). Пунктом 7 Правил встановлений обов'язок власника квартири дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, санітарних норм і правил, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання, не допускати дій, які порушують умови проживання громадян. Тому тягар утримання майна, а саме, обов'язок здійснювати за свій рахунок поточний та капітальний ремонти квартири, лежить на власнику квартири і саме власник приватизованого житла зобов'язаний забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартири, при наявності несправностей вживати заходів щодо їх усунення. Згідно пункту 22 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630 точками розподілу у багатоквартирному будинку, в яких здійснюється передача послуги водопостачання від виконавця споживачеві є відгалуження від стояків у межах квартири. Таким чином існує розподіл між поняттями "внутрішньобудинкові" та "внутрішньоквартирні" комунальні мережі. Внутрішньоквартирні мережі починаються з трійника (врізки), що не належить до внутрішньоквартирної мережі у стояк такої системи. Як вбачається з матеріалів справи, затоплення трапилося внаслідок того, що лопнув броньований шланг по холодній воді на кухні у квартирі [ADDRESS]. Зазначений шланг обслуговує лише квартиру відповідача та є внутрішньо квартирною системою водопостачання, що належать споживачу, відтак відповідальність за її утримання та технічний стан має нести споживач, тобто власник квартири. Таким чином відповідач, як власник квартири, несе тягар утримання належного йому майна, зокрема за технічно справний стан системи водопостачання в квартирі. На підставі ст.1166 ЦК України [PERSON] як особа, з вини якої сталось затоплення, зобов'язана відшкодовувати збитки, завдані позивачу внаслідок залиття у розмірі, що необхідні для відновлення пошкодженої квартири позивача. Також згідно з п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27. 03. 1992 № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода заподіяна особі майну громадянина або заподіяну майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. У відповідності до частини 3 статті 12, частини 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що внаслідок проведених робіт по ремонту електромереж у квартирі [ADDRESS] позивачу було спричинено майнову шкоду у розмірі 228, 50 грн., про що свідчить дефектний акт від 22.08.2018 року, договір №155 від 03 вересня 2018 року та чеки /а.с. 8-10/. Крім того, стан квартири [ADDRESS] після залиття видно з фотокарток, долучених до матеріалів справи позивачем /а.с. 29-36/. Згідно відповіді на запит суду від 19 жовтня 2018 року /а.с. 16/ відповідач є власником квартири [ADDRESS], однак не зареєстрована за вказаною адресою, а зареєстрована за адресою: [ADDRESS] Визначаючи розмір майнової шкоди, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, суд також приймає до уваги наданий позивачем розрахунок вартості відновлювального ремонту квартири, який відповідачем спростовано не було /а.с.2, 7-8, 9/. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно вимог ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Тому майнова шкода підлягає відшкодуванню, відповідно до розрахунку вартості ремонту квартири зробленого позивачем. Враховуючи, що затоплення квартири [ADDRESS] сталось з вини власника квартири [ADDRESS] внаслідок того, що лопнув броньований шланг по холодній воді під мийкою в кухні, а відтак суд приходить до висновку про стягнення з відповідача [PERSON] на користь позивача майнової шкоди в зв'язку із затопленням квартири позивача в сумі 5723 грн. Відповідно до ст. 141 ЦПК України стягненню з відповідача на користь позивача підлягають судові витрати, судовий збір в розмірі 704,80 гривень, сплачений позивачем при зверненні до суду з даним позовом /а. с. № 1/.

Outcome: approved