Jurisdiction: civil
Date: 2017-06-08 00:00:00

Предчставник позивача звернувсь до суду з позовом до відповідача, в якому прохає суд ухвалити рішення, яким стягнути з [PERSON] на користь банку заборгованість за кредитним договором № б/н від 21.07.2012 року у розмірі 34635,86 грн. та судові витрати. Свої позовні вимоги мотивував тим, що 21.07.2012 року між ПАТ КБ „ПриватБанк та [PERSON] укладено кредитний договір, відповідно до якого [PERSON] надано кредит в розмірі 3400,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Свій обов`язок згідно до договору позивач виконав у повному обсязі, а відповідач [PERSON] свої зобовязання по кредитному договору виконує неналежним чином і станом на 31.12.2016 року заборгованість за кредитним договором склала 34635,86 грн. в тому числі: 2284,33 грн. заборгованості за кредитом, 26693,42 грн. заборгованість по процентам за користування кредитом,\~ 3532,59 грн. заборгованість\~ за пенею та комісією. Також штрафи відповідно до пункту 2.1.1.7.6 Умов та Правил надання банківських послуг, 500 грн. штраф (фіксована частина), 1625,52 грн. штраф (процентна складова). У судове засідання представник позивача не з`явився. Від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, в якій він позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідач [PERSON] до суду не зявився,оскільки перебуває на військовій службі за контрактом, але завчасно надіслав заперечення проти позовних вимог, а саме прохав застосувати суд строки позовної давності. Вивчивши матеріали цивільної справи, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги частково з наступних підстав. Встановлено, що відповідно до укладеного договору № б/н від 21.07.2012 року відповідач отримав кредит у розмірі 3400,00\~ у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30,00% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Відповідач був ознайомлений з "Умовами та правилами надання банківських послуг", "Правилами користування платіжною карткою", та "Тарифами [PERSON] ", і погодився з ними, що підтверджується його особистим підписом на заяві /а.с. 6/. Судом також встановлено, що відповідач зобов`язання за кредитним договором належним чином не виконав і станом на 31.12.2016 року створив заборгованість по кредиту на загальну суму 34635,86 грн., що підтверджується розрахунком заборгованості за кредитним договором. /а.с. 4-5/. Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. \~\~\~\~ Згідно ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк. Згідно ст. 549 ч.1 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Згідно ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Особливості регулювання відносин за договором про надання споживчого кредиту встановлені законом. Згідно ст. 625 та ст. 1052 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання та у разі невиконання ним обов`язків, встановлених договором позики, позикодавець (позивач) має право вимагати від відповідача дострокового повернення позики та сплати належних йому процентів. Судом також встановлено, що розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Під час укладення кредитного договору діяла процентна ставка по кредиту в розмірі 30.00 % на рік. Далі відсоткова ставка була змінена, що підтверджується розрахунком (а.с.4-5). Зазначені зміни повністю узгоджуються з Умовами та правилами надання банківських послуг з якими відповідача було ознайомлено. Зокрема, згідно п. 1.1.3.2.3 Умовами та правилами надання банківських послуг встановлено, що банк має право проводити зміни [PERSON] , а також інших умов обслуговування карткового рахунку, про що інформує клієнта шляхом надання виписки по картковому рахунку на умовах зазначених в п. 1.1.3.1.9 при підключенні держателя до системи INTERNET-banking (Приват24) надання виписок здійснюється через даний комплекс. При підключенні клієнта до комплексу Mobile-banking банк надає можливість доступу до інформації про стан рахунку шляхом використання функції SMS-повідомлень. Таким чином, розмір відсоткової ставки за кредитом може змінюватись банком за умови інформування позичальника шляхом надання виписки по картковому рахунку. Відповідно до п. 2.1.1.5.3. Договору в обов`язки клієнта входить отримувати виписки про стан картрахунку і проведені операції по картрахунку. \~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 2.1.1.5.4 Умов та правил надання банківських послуг Клієнт зобов`язаний у разі незгоди зі змінами Правил та/або тарифів надати Банку письмову заяву про розірвання цього Договору і погасити заборгованість, що виникла перед банком, у тому числі й заборгованість, що виникла протягом 30 днів з моменту повернення карток, виданих власнику і його довіреним особам. Заяв про дострокове розірвання договору відповідач не подавав, що свідчить про згоду останнього зі змінами. Належних та допустимих доказів про неотримання відповідачем SMS-повідомлень про збільшення відсоткової ставки суду не надано. Отже, відповідачем було порушено вимоги Умов та правил надання банківських послуг, тобто кредитного договору та ст.ст. 1049, 1054 ЦК України, а саме: прострочено повернення заборгованості по кредиту і не виконано обов`язків позичальника, а отже ним було порушено умови кредитного договору, в зв`язку з чим, позивач має право вимагати погашення наданого відповідачу кредиту, відсотків, комісії та штрафу. Щодо заяви відповідача з приводу застосування строку позовної давності, то суд приходить до наступного висновку: Відповідно до ст.. 256 ЦК України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист цивільного права або інтересу. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частина четверта статті 267 ЦК України) Цивільне законодавство передбачає два види позовної давності: загальну і спеціальну. Загальна позовна давність тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України). Для окремих видів вимог законом встановлена спеціальна позовна давність. Зокрема, частина друга статті 258 ЦК України передбачає, що позовна давність в один рік застосовується до вимог про тсягнення неустойки (штрафу, пені). Відповідно до статті 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. За загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної даваності починається від дня коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила; за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (частина перша та п`ята статті 261 ЦК України). Початок перебігу позовної давності співпадає з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. Таким чином, у разі неналежного виконання позичальником зобов`язань за кредитним договором позовна давність за вимогами кредитора про повернення кредитних коштів та процентів за користування кредитом, повернення яких відповідно до умов договору визначено періодичними щомісячними платежами, повинна обчислюватися з моменту настання строку погашення чергового платежу. Аналізуючи умови договору та зміст зазначених правових норм, слід дійти висновку, що за договором про надання банківських послуг (отримання позичальником кредиту у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку), яким установлено не тільки щомісячні платежі погашення кредиту, а й кінцевий строк повного погашення кредиту, перебіг трирічного строку позовної давності (стаття 257 ЦК України) стосовно щомісячних платежів починається після несплати чергового платежу, а щодо повернення кредиту в повному обсязі не після закінчення строку дії договору, а після закінчення кінцевого строку повного погашення кредиту (стаття 261 ЦК України). Відповідно до умов договору, укладеного ПАТ КБ «ПриватБанк» і [PERSON] , кінцевий термін виконання кредитного зобов`язання відповідає строку дії карки. Згідно наданої позивачем довідки (а.с. 73), встановлено, що термін дії картки закінчився 07/16, тобто позивач звернувся в межах строку позовної давності. Відповідно до розрахунку заборгованості (а.с. 4-5) встановлено, що останній платіж відповідачем було здійснено 12.06.2014 року, що також підтверджує звернення позивача в межах строку позовної давності. Щодо перебування відповідача на військовій службі за контрактом то, суд приходить до наступного: Відповідно до ч.15 ст.14\~\~Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» (далі - Закон) військовослужбовцям з початку і до закінчення особливого періоду, а резервістам та військовозобов`язаним - з моменту призову під час мобілізації і до закінчення особливого періоду штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками, та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Відповідно до Указу Президента України від 17.03.2014 року №303/2014 «Про часткову мобілізацію» в Україні із дня набрання чинності цим Указом - 18.03.2014 року розпочався особливий період.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Відповідно до Указу Президента України від 14.04.2014 року №405/2014 "Про рішення Ради національної безпеки та оборони України від 13.04.2014 року "Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози та збереження територіальної цілісності України" на території Луганської та Донецької областей розпочато антитерористичну операцію.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Відповідно до ст.3 вказаного Закону його дія поширюється на:\~\~\~1) військовослужбовців Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів спеціального призначення (далі - правоохоронних органів), Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, які проходять військову службу на території України, і військовослужбовців зазначених вище військових формувань та правоохоронних органів - громадян України, які виконують військовий обов`язок за межами України, та членів їх сімей;\~\~2) військовослужбовців, які стали інвалідами внаслідок захворювання, пов`язаного з проходженням військової служби, чи внаслідок захворювання після звільнення їх з військової служби, пов`язаного з проходженням військової служби, та членів їх сімей, а також членів сімей військовослужбовців, які загинули, померли чи пропали безвісти;\~3) військовозобов`язаних та резервістів, призваних на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, і членів їх сімей.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Відповідно до п.19 ст.6 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» та п.2 Порядку надання статусу учасника бойових дій особам, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брали безпосередньо участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.08.2014 року №413, статус учасника бойових дій надається: військовослужбовцям (резервістам, військовозобов`язаним) та працівникам Збройних Сил, Національної гвардії, СБУ, Служби зовнішньої розвідки, Держприкордонслужби, Держспецтрансслужби, військовослужбовцям військових прокуратур, особам рядового, начальницького складу, військовослужбовцям, працівникам МВС, Управління державної охорони, Держспецзв`язку, ДСНС, ДПтС, інших утворених відповідно до законів України військових формувань, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брали безпосередню участь в районах антитерористичної операції у період її проведення. Відповідно до ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених статтею 61 цього Кодексу.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Відповідно до ст.57 ЦПК України доказами є будь які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних, як свідків , показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко - і відеозаписів, висновків експерта.\~ В судовому засіданні стало відомо, що [PERSON] перебуває на військовій службі за контрактом та призваний 30.01.2017 року, що підтверджується довідкою виданою Онуфріївським районним військовим комісаріатом (а.с. 49). Позовна заява позивачем до суду подана 30.01.2017 року. Заборгованість щодо несплати відповідачем нарахована станом на 31.12.2016 року, тобто прострочення внесення чергових платежів сталося саме з вини відповідача, оскільки останній призваний на військову службу, вже після винекненя заборгованості. Однак, відповідно до ст. 549 ЦК України, пеня та штраф є різновидами неустойки як юридичної відповідальності, а не окремими видами штрафних санкцій. При порушенні позичальником строків виконання зобов`язання позивачем була застосована подвійна цивільно-правова відповідальність одного й того ж виду. За положеннями ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Дані положення також викладені в правовій позиції Постанови Верховного Суду України від 21.10.2015 року у справі №6-2003цс15, а тому, вимоги позивача щодо стягнення штрафу (фіксованої частки та процентної складової), не підлягають задоволенню. Таким чином позовні вимоги до відповідача підлягають частковому задоволенню в сумі 32510, 34 грн. (2284,33 грн. заборгованості за кредитом + 26693,42 грн. заборгованості по процентам за користування кредитом + 3532,59 грн. заборгованість за пенею та комісією). Крім цього, на підставі ст. 88 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача понесені останнім судові витрати.

Outcome: partial