Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-11 00:00:00

Начальник Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області [PERSON] звернувся до Першотравневого районного суду м. Чернівці із вищевказаною позовною заявою Свої вимоги мотивував тим, що перевіркою дотримання вимог природоохоронного законодавства, проведеною спеціалістами Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області, встановлено, що в адміністративних межах м.Чернівці по вул. Руська біля будинку № 87 протягом квітня 2018 року скоєно незаконне пошкодження до ступеня припинення росту 3-х сироростучих дерев породи «клен» діаметром 38 см., 38 см., 50 см. Згідно листа Департаменту житлово-комунального господарства Чернівецької міської ради від 13.04.2018р. №03/01-13/146 дозвільних документів на видалення дерев (клен - 3 шт.) по вул.Руській (біля будинку №87) не видавалося. Згідно листа Департаменту містобудівного комплексу та земельних відносин від 12.04.2018 №04/01-08/1-1601 земельна ділянка на вул. Руській (біля будинку №87) відноситься до земель комунальної власності. Згідно листа Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області від 14.05.2018р, незаконне пошкодження 3-х сироростучих дерев здійснив громадянин [PERSON], який проживає за адресою; [ADDRESS]. Додає, що державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Держекоінспекції у Чернівецькій області 21.05.2018р. був складений протокол за №009575 про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] за ч.1 ст.153 КУпАП «Знищення або пошкодження-зелених насаджень або інших об'єктів озеленення населених пунктів». Постановою про накладення адміністративного стягнення від 21.05.2018р. [PERSON] було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.153 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення в сумі 170,00 гривень. Стверджує, що вина відповідача у незаконному пошкодженні дерев до ступеня припинення росту підтверджується актом перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 23.04.2018р.; переліковою відомістю №1; протоколом про адміністративне правопорушення від 21.05.2018р.; постановою про накладення адміністративного стягнення від 21.05.2018р.; квитанцією про сплату адміністративного штрафу від 21.05.2018 року ; листом Департаменту містобудівного комплексу та земельних відносин від 12.04.2018 року; листом Департаменту житлово-комунального господарства Чернівецької міської ради від 13.04.2018р.; листом Чернівецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області від 14.05.2018р. На підставі наведеного, посилаючись на норми матеріального та процесуального права , просить стягнути з [PERSON] на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області шкоду, заподіяну внаслідок незаконного пошкодження дерев до ступеня припинення росту в сумі 6100,00 грн. (шість тисяч сто гривень 00 копійок), які перерахувати одержувачам коштів: 50 відсотків до спеціального фонду місцевого бюджету м.Чернівці в сумі 3050,00 грн. (три тисячі п'ятдесят гривень 00 коп.); 20 відсотків до спеціального фонду Чернівецького обласного бюджету в сумі 1220,00 грн. (одна тисяча двісті двадцять гривень 00 коп.); 30 відсотків до Державного бюджету України в сумі 1830,00 грн. (одна тисяча вісімсот тридцять гривень 00 коп.) та стягнути понесені судові витрати. У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, посилаючись на те , що вина [PERSON] у завданні шкоди підтверджена належними доказами. Підтримав доводи, викладені у позовній заяві та відповіді на відзив. У судовому засіданні відповідач заперечував проти задоволення позовних вимог з підстав , викладених у відзиві ( запереченні) на позов. Вказав, що за власний кошт зробив санітарну чистку дерев і вони після цього не припинили росту, а навпаки, обросли пишними кронами. Надав суду для огляду фотознімки вказаних дерев. Просив відмовити у задоволенні позову з тих підстав , що дерева на даний час ростуть , а тому вони не були зрізані до припинення росту. Суд, дослідивши письмові докази по справі, приходить до висновку, що позовні вимоги позивача задоволенню не підлягають , виходячи з наступного. Згідно ч.1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що\~ завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною ч 1 ст.\~ 3 цього ж Кодексу - цивільне судочинство здійснюється відповідно до\~Конституції України, цього Кодексу, Закону України\~"Про міжнародне приватне право", законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обовязковість яких надана Верховною Радою України. Згідно\~ч.ч.\~1-3\~ст.\~89\~ЦПК України\~-\~суд оцінює\~докази за\~своїм внутрішнім\~переконанням,\~що ґрунтується\~на всебічному,\~повному,\~обєктивному та\~безпосередньому дослідженні\~наявних у\~справі доказів. Жодні\~докази не\~мають для\~суду заздалегідь\~встановленої сили.\~Суд оцінює\~належність,\~допустимість,\~достовірність кожного\~доказу окремо,\~а також\~достатність і\~взаємний звязок\~доказів у\~їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України - кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За загальним правилом кожна особа має право на захист свого цивільного права лише у разі його порушення, невизнання або оспорювання (ч.1 ст. 15 ЦК України, ч.1 ст.4 ЦПК України). Судом встановлено, що згідно акту перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 12.04.2018 року, головними спеціалістами відділу екологічного контролю природно- заповідного фонду , рослинного та тваринного світу [PERSON] та [PERSON] встановлено , що на земельній ділянці за адресою : м. Чернівці , вул. Руська ( біля будинку №87) виявлено незаконне пошкодження до ступеня припинення росту 3 сироростучих дерев породи клен. Земля , на якій росли дерева відноситься до земель комунальної власності Чернівецької міської ради , в межах населеного пункту м. Чернівці . ( а.с.16). Статтею 13 Конституції України визначено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об'єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Згідно вимог ст.40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, організаціями здійснюється з додержанням обов'язкових екологічних вимог, зокрема, щодо раціонального і економного їх використання, здійснення заходів щодо запобігання псуванню, виснаженню природних ресурсів та негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. Відповідно до ч.3 ст.28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» видалення дерев, кущів, газонів і квітників здійснюється в Порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України. Згідно п.п.3,4,5 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.08:2006р. №1045 видалення зелених насаджень на території населеного пункту здійснюється за рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради на підставі ордера. Згідно листів Департаменту житлово- комунального господарства та Департаменту містобудівного комплексу та земельних відносин, дозвільних документів на видалення дерев ( клен- 3 шт.) по вул. Руській в м. Чернівці не надавалось ( а.с.17). Згідно листа Чернівецького ВП ГУНП у Чернівецькій області від 14.05.2018 року в ході проведення перевірки встановлено , що пошкодження дерев здійснив [PERSON] Останній пояснив , що працює комендантом навчального корпусу БДМУ по вул. Руській , 87 у м. Чернівці. 03.04.2018 року він здійснив санітарну чистку кленів , оскільки після зимового періоду багато гілок було поламано та після санітарної чистки, гілки пофарбував масляною фарбою. На даний момент всі клени відпустили нові пагони , чим засвідчується ріст дерев. Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 21.05.2018 року та постанови про накладення адміністративного стягнення від 21.05.2018 року , [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення , передбаченого ч.1 ст. 153 КУпАП та накладено адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 170 гривень. ( а.с. 13-14). Згідно квитанції від 21.05.2018 року , [PERSON] сплатив адміністративний штраф у розмір 170 гривень. ( а.с.15) . Згідно з розрахунком, проведеним спеціалістами Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області на підставі додатку №1 до Постанови Кабінету Міністрів України від 08 квітня 1999р. №559 «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів», шкода у зв"язку із проведеною [PERSON] санітарною чисткою дерев становить 6100 грн. ( а.с.18 ). Статтею 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі. У ч. 2 цієї статті зазначається, що збитками є втрати, яких особа зазнала, у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно із ч. 1 ст. 1166 ЦК України така майнова шкода відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала, а ч. 2 ст. 1192 ЦК України передбачає, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно наданих [PERSON] у судовому засіданні фотознімків дерев, вони розпустили пагони та не припинили свого росту. Жодного доказу , на підтвердження протилежного , позивачем не надано та у процесі судового розгляду не доведено. 19 вересня 2018 року Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в рамках справи\~№ 925/382/17\~, вказав, що частиною 1 статті 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди. Загальні підстави відповідальності за завдану шкоду визначено у статті 1166 ЦК України, з аналізу якої слідує, що будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (частина 2 статті1166 ЦК України). Для відшкодування шкоди за правилами статті 1166 ЦК України необхідно довести такі елементи: 1. Неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії. 2. Наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров'я тощо). 3. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов'язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об'єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди. 4. Вина особи, що завдала шкоду. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Відповідно до\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»,розглядаючи\~ позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи. Суд враховує той факт , що за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст 153 КУпАП "Знищення або пошкодження зелених насаджень " [PERSON] вже було піддано адміністративній відповідальності та накладено штраф. Тобто , за здійснення неправомірних дій щодо пошкодження дерев без відповідного дозвільного ордеру , [PERSON] вже поніс відповідальність та сплатив штраф. Відповідно до пояснень [PERSON], ввін сплатив штраф, враховуючи, що його сума була незначною. Проте , він не вбачав своєї вини і не вважав , що вчинив адміністративне правопорушення. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, встановивши правовий характер спірних правовідносин, оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих доказів , з»ясувавши усі обставини по справі, суд дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають, оскільки факт припинення зросту пошкоджених дерев , позивачем не доведено, що у свою чергу також ставить під сумнів наданий розрахунок заподіяної шкоди і сам факт заподіяння шкоди після проведення [PERSON] санітарної чистки трьох дерев за власний кошт. \~ \~На підставі\~наведеного вище,\~\~враховуючи положення\~ст.\~264\~ЦПК України,\~відповідно до\~якої під\~час ухвалення\~рішення суд,\~окрім іншого\~вирішує такі\~питання: чи\~мали місце\~обставини (факти),\~якими обґрунтовувалися\~вимоги та\~заперечення,\~та якими\~доказами вони\~підтверджуються; чи\~є інші\~фактичні дані,\~які мають\~значення для\~вирішення справи,\~та докази\~на їх\~підтвердження; які\~правовідносини сторін\~випливають із\~встановлених обставин; яка\~правова норма\~підлягає застосуванню\~до цих\~правовідносин; чи\~слід позов\~задовольнити або\~в позові\~відмовити ,\~\~

Outcome: dismissed