Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-19 00:00:00

Керівник Коростишівської місцевої прокуратури Житомирської області 04.11.2019 року звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Брусилівської селищної ради Житомирської області до [PERSON] , [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Управління Державного агенства рибного господарства у Житомирській області Державного агенства рибного господарства України, про стягнення шкоди, заподіяної незаконним виловом риби. В обґрунтування позову зазначив, що 20.06.2019 року провідним державним інспектором Житомирського природоохоронного патруля Рибчинським К.Г. складено відносно відповідачів протоколи про адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП. 18.07.2019 року постановами Брусилівського районного суду Житомирської області [PERSON] та [PERSON] визнано винними у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 85 КУпАП за те, що [PERSON] разом з [PERSON] 20.06.2019 року о 04 годині 30 хвилин на річці Здвиж, водосховище «Карабачин» в селі Карабачин Брусилівського району Житомирської області, ловили рибу сітками, які не передбачені у режимі рибогосподарської експлуатації і є забороненими для використання у даному місці, і в даний час та зловили: 36 екземплярів судака, 63 екземпляри коропа,1 екземпляр лина, 5 екземплярів плоскирки, 1 екземпляр окуня, 12 екземплярів щуки, 1 екземпляр карася сріблястого , а всього зловили риби загальною вагою 127,980 кг, чим порушили вимоги п. 3.15 абз. 1 Правил любительського та мисливського рибальства. Відповідно до зазначеної постанови суду до відповідачів застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 340 гривень з конфіскацією знарядь лову, які зберігаються на складі Управління Державного агентства рибного господарства в Житомирській області. Зазначені постанови набрали чинності 30.07.2019 року. Обчислена шкода рибним ресурсам згідно постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 №1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» становить 42041 гривень. Відшкодування вказаної шкоди здійснюється у відповідності з вимогами ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», згідно з якими шкода і збитки, заподіяні навколишньому природному середовищу підлягають зарахуванню на рахунки фондів охорони навколишнього природного середовища місцевих рад, якою є Брусилівська селищна рада Брусилівського району Житомирської області. З метою підтвердження наявності підстав для представництва інтересів держави Коростишівською місцевою прокуратурою до Управління Державного агентства рибного господарства в Житомирській області 05.07.2019року направлено лист щодо надання інформації про розмір спричинених збитків та вжиті заходи до їх відшкодування. Згідно відповіді Управління Державного агентства рибного господарства в Житомирській області від 16.07.2019 вказано, зокрема, розмір спричинених збитків, однак не вказано про вжиті заходи до відшкодування спричинених збитків. Крім того, факт незаконного вилову риби, спричинення збитків та в цілому використання водосховища «Карабачинське» набуло значного суспільного резонансу не лише в межах Брусилівського району, що було зокрема предметом громадських слухань які відбулись 02 серпня 2019 року за зверненням членів громади на підставі розпорядження голови Брусилівської селищної ради. Інформація про незаконний вилов риби була також оприлюднена на офіційному сайті Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області. Вивченням судових рішень, розміщених в Єдиному державному реєстрі судових рішень та інформації розміщеної на офіційному сайті Брусилівського районного суду Житомирської області, встановлено, що Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області та Брусилівська селищна рада Брусилівського району Житомирської області, достовірно знаючи про наявність упродовж тривалого часу факту спричиненої шкоди внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, жодних заходів до відшкодування спричиненої шкоди не вжили, зокрема шляхом звернення до суду з відповідним позовом, що призводить до порушення економічних інтересів держави, у зв`язку з чим прокурор звернувся з вказаним позовом до суду в інтересах держави в особі Брусилівської селищної ради, Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області. Звернення прокурора з вказаним позовом до суду з метою захисту інтересів держави відповідає позиції, що викладена у рішенні Конституційного Суду від 08.04.1999 №3-рп/99, відповідно до якої прокурор або його заступник, реалізуючи визначені Конституцією України та законами України повноваження, вчиняє в суді процесуальні дії з метою захисту інтересів держави. Ці дії включають подання прокурором до господарського суду позовної заяви, його участь у розгляді справи за позовною заявою, а також участь у розгляді судом будь-якої іншої справи за ініціативою прокурора чи за визначенням суду, якщо це необхідно для захисту інтересів держави. Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави. Проте, з метою захисту інтересів держави прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежним чином. Вказана правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 13.06.2018 у справі № 687/379/17, від 07.05.2018 у справі № 910/18283/17, від 10.07.2018 у справі № 812/1689/16, а також Верховним Судом зроблено ряд нових висновків при розгляді справ за позовами прокурора (постанови від24.04.2019 року у справі № 911/1292/18, від 16.04.2019 у справі № 910/3486/18, від11.04.2019 року у справі № 904/583/18, від 21.03.2019 у справі № 923/213/18, від13.02.2019 року у справі № 914/225/18), якими фактично доведено обґрунтованість підстав для представництва інтересів держави прокурором. Таким чином, при наявності загрози інтересам держави та бездіяльності органу державної влада, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження, найефективнішим правовим способом захисту, поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право, буде саме представництво органів прокуратури інтересів держави. Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як на обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Водночас, існує категорія справ, де участь прокурора не порушує справедливого балансу. Зокрема, у справі «Менчинська проти Російської Федерації» ЄСПЛ висловив таку позицію, що «сторонами у справі цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави». Відповідно до інформації Брусилівської селищної ради, заходи до стягнення спричиненої шкоди, завданої незаконним виловом риби, шляхом звернення до суду з позовною заявою не вживались. Враховуючи те, що Брусилівська селищна рада Житомирської області упродовж тривалого часу, достовірно знаючи про факт незаконного вилову риби та спричинення шкоди навколишньому природному середовищу не звернулась самостійно з позовною заявою до суду з метою захисту економічних інтересів держави, а саме про відшкодування з відповідачів шкоди заподіяної незаконним виловом риби, що свідчить про неналежний захист Брусилівською селищною радою економічних інтересів держави, внаслідок ненадходження коштів до місцевого бюджету та як наслідок зменшення фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища, які передбачені у відповідних бюджетах та які спрямованні на задоволення потреб необмеженого кола людей. У зв`язку з чим прокурор звертається до суду з вказаним позовом в інтересах держави в особі Брусилівської селищної ради Житомирської області з метою захисту економічних інтересів держави, оскільки орган уповноважений на здійснення такого захисту - Брусилівська селищна рад неналежним чином здійснює свої повноваження. Відповідно до Положення про органи рибоохорони Державного агентства рибного господарства України, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України № 29 від 19.01.2012, органи рибоохорони - Головне управління охорони водних біоресурсів у м. Києві, управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в області, басейнові управління, басейновий відділ (далі - Управління) - є територіальними органами Державного агентства рибного господарства України, які діють у складі Держрибагентства України і йому підпорядковуються. З огляду на зазначені положення діючого законодавства та беручи до уваги те, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу вчинено в акваторії річки Здвиж, водосховище «Карабачинське» с. Карабачин Брусилівського району Житомирської області, тобто на території Брусилівської селищної ради, саме зазначена селищна рада уповноважена здійснювати функції держави у спірних правовідносинах. Прокурор просив стягнути з [PERSON] та [PERSON] в солідарному порядку на користь держави в особі Брусилівської селищної ради Житомирської області шкоду, заподіяну незаконним виловом риби в сумі 42041 гривень, до спеціального фонду бюджету Брусилівської селищної ради Житомирської області та стягнутиз відповідачів у солідарному порядку на користь прокуратури Житомирської області сплачений судовий збір за подання позовної заяви. 18.12.2019 року відповідачі подали відзив на позовну заяву, в якому позов не визнали через відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави, а судом не з`ясувані та не досліджені питання щодо наявності таких підстав для представництва Коростишівською місцевою прокуратурою позивача у справі - Брусилівську селищну раду Житомирської області, та не перевірено , що за причини перешкоджають здійсненню захисту прав та інтересів позивачем особисто. Прокурором вказано, що даний позов подається в інтересах держави в особі Брусилівської селищної ради, Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області тому, що зазначені органи, достовірно знаючи про факт незаконного вилову риби та спричинення шкоди навколишньому природному середовищу, самостійно з позовною заявою до суду про її відшкодування не звернулися. З урахуванням ролі прокуратури у демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу стосовно рівноправності сторін судового провадження, зміст п.3 ч.1 ст. 131-1 Конституції щодо підстав представництва прокурора інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено. Відповідно до рекомендацій Парламенської Асамблеї Ради Європи від 27.05.2003 №1604 (2003) «Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону» щодо функцій органів прокуратури, які не належить до сфери кримінального права, наголошено, що вкрай важливо забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і щоб загальні завдання щодо захисту інтересів держави вирішувалися через систему здійснення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій було засновано окремі, належним чином розміщені та ефективні органи.Прокурор може представляти інтереси держави у суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави у суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (п.3 ч.2 ст.129 Конституції). Положення п.3 ч.1 ст.131-1 Конституції відсилає до спеціального закону, яким має бути визначено виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є закон «Про прокуратуру». За змістом ч.3 ст.23 цього закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому ч.4 цієї статті. В частині 4 вказаної норми зазначається, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. Таким чином підстави представництва прокурором інтересів держави з`ясовуються насамперед судом першої інстанції. Враховуючи те, що будь-яких звернень Коростишівської місцевої прокуратури щодо визначення підстав для представництва інтересів держави не було, то необхідність судового захисту інтересів держави саме прокурором від імені суб`єкта владних повноважень не обґрунтована і підтверджена не належними доказами. Крім того, участь прокурора в судовому процесі в судах можлива за умови обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме повинно бути доведено нездійснення або неналежне здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах суб`єктом влади, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтверджено відсутність такого органу. Відповідачі просили в задоволенні позову відмовити у зв"язку з безпідставністю позовних вимог. Керівником Коростишівської місцевої прокуратури до суду подано відповідь на відзив, в якій він не погодився з тим, що ним не обґрунтовано наявність підстав для представництва інтересів держави, при цьому послався на ст. 131-1 Конституцій України та ч.ч.2 та 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру", відповідно до яких прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Відповідно до інформації Брусилівської селищної ради, яка долучена до матеріалів позову, заходи до стягнення спричиненої шкоди завданої незаконним виловом риби шляхом звернення до суду з позовною заявою не вживались. Згідно постанови Великої Палати Верховного Суду від 15.10.2019 року у справі № 903/129/18 визначено, що сам факт не звернення до суду з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси жителів територіальної громади, свідчить про те, що вказаний орган місцевого самоврядування неналежно виконує свої повноваження щодо повернення земельної ділянки, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів значної кількості громадян - членів територіальної громади та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини. Коростишівською місцевою прокуратурою 13.08.2019 року до Брусилівської селищної ради направлено лист у порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» про здійснення представництва інтересів держави. Встановлено, що Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області та Брусилівська селищна рада Житомирської області, достовірно знаючи про наявність упродовж тривалого часу факту спричиненої шкоди внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, жодних заходів до відшкодування спричиненої шкоди не вжили, зокрема шляхом звернення до суду з відповідним позовом, що призводить до порушення економічних інтересів держави, у зв`язку з чим прокурор звернувся з вказаним позовом до суду в інтересах держави в особі Брусилівської селищної ради, Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області. Таким чином, при наявності загрози інтересам держави та бездіяльності органу державної влада, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження, найефективнішим правовим способом захисту, поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право, буде саме представництво прокуратурою інтересів держави. Враховуючи те, що Брусилівська селищна рада Житомирської області упродовж тривалого часу, достовірно знаючи про факт незаконного вилову риби та спричинення шкоди навколишньому природному середовищу не звернулась самостійно з позовною заявою до суду з метою захисту економічних інтересів держави, а саме про відшкодування з відповідачів шкоди, заподіяної незаконним виловом риби, що свідчить про неналежний захист Брусилівською селищною радою економічних інтересів держави, внаслідок не надходження коштів до місцевого бюджету та, як наслідок зменшення фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища, які передбачені у відповідних бюджетах та які спрямованні на задоволення потреб необмеженого кола людей. З урахуванням викладеного, прокурором у позовній заяві належним чином обгрунтована наявність підстав для представництва інтересів держави. 13.02. 2021 року представник відповідачів - адвокат Штундюк О.А. подав до суду заперечення проти позову та обставин, викладених у відповіді на відзив. В запереченні вказав, що за змістом ч.3 ст.23 Закону України " Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обгрунтовується прокурором у порядку, передбаченому ч.4 цієї статті. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Таким чином підстави представництва прокурором інтересів держави, з`ясовуються насамперед судом першої інстанції. І лише суд може надати прокурору право представляти інтереси держави в суді. Такого підтвердження до позовної заяви не додано, а тому на даному етапі у керівника Коростишівської місцевої прокуратури відсутні підстави для звернення до суду та представлення інтересів Брусилівської селищної ради. Що стосується посилань керівника Коростишівської місцевої прокуратури на рішеня Конституційного Суду України від 08.04.1999 року № З-рп/99, то звернув увагу на те, що вказане рішення стосується роз`яснень положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України в контексті пункту 2 статті 121 Конституції України, які на даний час втратили свою чинність, а тому вказані норми права не можуть застосовуватися. Вважав, що на даний час прокурор не має юридичного права представляти інтереси Брусилівської селищної ради в суді без дозволу суду на таке представлення . Крім того, заперечував проти позовних вимог з тих підстав, що відповідно до звернення керівника Коростишівської місцевої від 21.11.2019 року до голови Брусилівської селищної ради вбачається, що відповідачі по справі [PERSON] та [PERSON] на день вилову риби на водосховищі "Карабачинське" були працівниками ТОВ "ДОНФІШ" та виконували свої трудові обов`язки. Частиною 1 статті 1172 ЦК України передбачено, що юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків. Враховуючи те, що [PERSON] та [PERSON] , перебуваючи на роботі проводили вилов риби сітками, які не передбачені у режимі рибогосподарської діяльності, то вони не являються належними відповідачами по справі, відповідачем по справі повинно бути ТОВ "ДОНФІШ". Відповідати за заподіяну шкоду повинно ТОВ "ДОНФІШ" і з тих підстав, що рибу, яка була виловлена працівниками вказаного підприємства, відповідно до накладної б/н від 20.06.2019 року було передано директору ТОВ "ДОНФІШ". Також не можливо погодитися із розрахунком збитків, який долучено до позовної заяви, де зазначено, що вартість 63 екземплярів коропа коштує 19278 гривень. Розмір відшкодування шкоди проводився відповідно до такс, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.11 року № 1209. Але в таксах для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування( збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, відсутній такий екземпляр водних біоресурсів як короп, а тому сума в розмірі 19278 гривень нарахована безпідставно. Просив в задоволенні позову відмовити. В суді прокурор Фіногенов В.В., діючий за дорученням, надав пояснення аналогічні викладеним в позовній заяві та відповіді на відзив, просив позов задовольнити та стягнути сплачений судовий збір у розмірі 1921 грн. Представник позивача - Брусилівської селищної ради Житомирської області Лужних Л.В., діюча за дорученням, в суді позовні вимоги прокурора підтримала, так як відповідно до діючого законодавста на рахунок селищної ради зараховуються кошти, що стягуються за незаконний вилов риби, але органом який контролює вилов риби на території Брусилівської селищної ради є Управління Державного агенства рибного господарства у Житомирській області. Брусилівська селищна рада належно виконує свої повноваження, звернень прокурора щодо неналежного виконання Брусилівською селищною радою своїх повноважень, до селищної ради не надходило, до відповідальності у зв"язку з цим ніхто не притягувався. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в суді позовні вимоги не визнали з мотивів, викладених у відзиві на позовну заяву, просили відмовити в задоволенні позову та пояснили, що 20.06.2019 року вони працювали в ТОВ "ДОНФІШ" та виконували свої трудові обов`язки, при цьому використовували ті знаряддя праці ( сітки), що їм видали на підприємстві. Представник відповідачів - адвокат Штундюк О.А. в суді позов не визнав з мотивів, викладених в відзиві на позов та в запереченні, просив відмовити в задоволенні позову. Представник третьої особи - Управління Державного агенства рибного господарства у Житомирській області Державного агенства рибного господарства України до суду не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, просив позов задовольнити. Суд, вислухавши прокурора, представника позивача, відповідачів та представника відповідачів, дослідивши та оцінивши надані докази, приходить до висновку, що позов не підлягає задоволення з наступних підстав. Відповідно положень ст.15,16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке вона може здійснити шляхом звернення до суду у визначеному ЦПК України порядку (ст.4 ЦПК України) і що також гарантовано ст.124 Конституції України. Судом встановлено, що 20 червня 2019 року провідним державним інспектором Житомирського природоохоронного патруля Рибчинським К.Г. відносно [PERSON] та [PERSON] складено протоколи про адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП . Постановами Брусилівського районного суду Житомирської області від 18 липня 2019 року [PERSON] та [PERSON] визнано винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП, за те, що вони 20.06.2019 року о 04 годині 30 хвилин на річці Здвиж, водосховище "Карабачин" с. Карабачин Брусилівського району Житомирської області, ловили рибу сітками, які не передбачені у режимі рибогосподарської експлуатації, є забороненими для використання у даному місці і в даний час, та зловили: 36 екземплярів судака, 63 екземпляри коропа,1екземпляр лина, 5 екземплярів плоскирки, 1 екземпляр окуня, 12 екземплярів щуки, 1 екземпляр карася сріблястого, а всього зловили риби загальною вагою 127,980 кг, чим порушили вимоги п. 3.15 абз. 1 Правил любительського та мисливського рибальства. [PERSON] та [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності з конфіскацією знарядь лову, які зберігаються на складі Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області. Описом вилученої (повернутої) риби, інших водних біоресурсів лову у порушника від 20.06.2019 року та описом знарядь лову, іншого рибальського майна, плавучих та транспортних засобів, вилучених у порушника від 20.06.2019 року, підтверджується, що згідно протоколу від 20.06.2019 року №002376 про адміністративне правопорушення, складеного інспектором рибоохоронного патруля Рибчинським К.Г. у порушника [PERSON] вилучено: 36 екземплярів судака, 63 екземпляри коропа,1екземпляр лина, 5 екземплярів плоскирки, 1 екземпляр окуня, 12 екземплярів щуки, 1 екземпляр карася сріблястого, а всього 119 екземплярів риби загальною вагою 127,980 кг та вилучено 13 шт. сіток розміром: L- 60 м., h- 3 м, f - 60 мм, які відповідно до квитанції про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративне правопорушення №002376 зберігаються на складі управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області. Відповідно до розрахунку збитків, зробленим провідним державним інспектором Рибчинським К., розмір відшкодування шкоди, згідно такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 №1209 становить 42041 грн. З наданої прокурором копії накладної б/н від 20.06.2019 року слідує, що директору ТОВ "ДОНФІШ" Єрмакову В. рибінспектором Рибчинським К. передано вилучену у порушника [PERSON] рибу в кількості 119 екз. загальною вагою 127,9 кг. З копій письмових пояснень [PERSON] та [PERSON] від 20.06.2019 року, що надані прокурором, слідує, що згідно режиму ТОВ "ДОНФІШ" вони ловили рибу на Карабачинському водосховищі сітками довжиною 50м, сітки не відповідали вимогам режиму, які в даному місці є забороненні до використання. З журналів обліку прийняття водних ресурсів №3 та №4 від 11.06.2019 року слідує, що [PERSON] та [PERSON] були працівниками ТОВ "ДОНФІШ" та виконували роботу по вилову риби. Прокурором надано лист-відповідь з ТОВ " ДОНФІШ" про те, що [PERSON] та [PERSON] не працювали на підприємсті, але це спростовується як письмовими поясненнями відповідачів, так і копіями журналів обліку прийнятих водних ресурсів № 3 та № 4 від 11.06.2019 року та наданою прокурором копією накладної від 20.06.2019 року про передачу директору " ДОНФІШ" риби, що була виловлена працівниками підприємства [PERSON] та [PERSON] . Статтею 131-1 Конституцїї України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначений законом. У Законі України " Про прокуратуру" закріплено вичерпний перелік підстав для здійснення прокуратурою представництва у некримінальних провадженнях. Таке представництво відповідно до ч. 3 ст. 23 цього Закону здійснюється лише у випадках порушення інтересів держави, якщо:1) захист інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади чи інший суб"єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, 2) відсутній компетентний орган. Таким чином, законодавством України закріплене право прокурора звертатися з позовом до суду, однак підстави та умови регламентовані та не можуть тлумачитися розширено, оскільки у протилежному випадку це суперечитиме, серед іншого конституційним правам усіх учасників судового процесу перед законом і судом та принципу змагальності сторін ( ч. 2 ст. 129 Конституції України). Як на підставу для звернення до суду в інтересах держави в особі Брусилівської селищної ради з метою захисту економічних інтересів держави, прокурор вказує на те, що Брусилівська селищна рада Житомирської області є органом уповноваженим на здійснення такого захисту, так як порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу вчинено на її території, а відповідно до ст. 33 Закону України " Про місцеве самоврядування в України" до делегованих повноважень місцевих рад належить здійснення контолю за додержанням природоохоронного законодавства, використання і охороною природних ресурсів; та те, що збитки, завдані відповідачами навколишньому природному середовищу, підлягають зарахуванню до спеціального фонду охорони навколишнього середовища місцевих бюджетів. Статтею 324 ЦК України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України. Відповідно до статті 10 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" від 08.07.2011 року № 3877- У1 передбачено право посадових осіб органів рибоохорони центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб"єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Згідно ст.20 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів", шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Відповідно до п.1 Положення про Державне агентство рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2015 року № 895, Державне агентство рибного господарства України (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства, який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства. Згідно з Положенням про Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України від 15.07.2016 року №229, Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області є територіальним органом Державного агентства рибного господарства України, діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується та має право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб"єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Статтею 13 ЦПК України передбачено,що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Звертаючись з даним позовом до суду керівник Коростишівської місцевої прокуратури Житомирської області в інтересах держави в особі Брусилівської селищної ради Житомирської областіпросив стягнути з [PERSON] та [PERSON] в солідарному порядку на користь держави в особі Брусилівської селищної ради Житомирської області шкоду, заподіяну незаконним виловом риби в сумі 42041 гривень до спеціального фонду бюджету Брусилівської селищної ради Житомирської ради,оскільки даний орган місцевого самоврядування здійснює права власника водних біоресурсів за місцем завдання шкоди. В інтересах Управління Державного агенства рибного господарства у Житомирській області позов не заявлявся. В той же час, жодних правових підстав для звернення керівника Коростишівської місцевої прокуратури Житомирської області з позовними вимогами до суду в інтересах держави в особі Брусилівської селищної ради Житомирської областісудом не встановлено, так як в Україні законодавчо визначений виконавчий орган влади , який має право звернення з позовом до суду про відшкодування шкоди, заподіяної суб"єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, яким в даному випадку є Управління державного агенства рибного господарства у Житомирській області. Крім того, з наданих сторонами доказів, вбачається , що відповідачі в день незаконного вилову риби , а саме 20.06.2019 року працювали на підприємстві " ДОНФІШ" та виконували свої трудові обов"язки. За таких обставин, суд приходить до висновку, що Брусилівська селищна рада Житомирської області, в інтересах якої прокурор звернувся до суду, не є компетентним органом на здійснення відповідних повноважень на звернення з позовом до суду про відшкодування шкоди, заподіяної суб"єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, На підставі ст.ст. 129, 131-1 Конституції України, ст. 23 Закону України " Про прокуратуру" ст.ст. 15,16, 324 ЦК України, Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" від 08.07.2011 року № 3877-У1, Положення про Державне агентство рибного господарства України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2015 року № 895 ,Положення про Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області, затверджене наказом Державного агентства рибного господарства України від 15.07.2016 року №229 та

Outcome: dismissed