Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-15 00:00:00

Представник АТ "Херсонобленерго" звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача [PERSON] вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією в сумі 11 756,96 грн. В обґрунтування позову зазначив, що 04.07.2019 року в ході проведення працівниками АТ "Херсонобленерго" рейду за адресою: [ADDRESS] , де зареєстрована відповідач, було виявлено факт порушення правил користування електроенергією, а саме: самовільне підключення до мереж енергопостачальника без порушенням схеми обліку. 28.03.2017р. зазначене помешкання було відключено від постачання електричної енергії за заборгованість. Своїми діями відповідач порушив Правила користування електричною енергією, та розмір завданих збитків складає 11 756,96 грн, яку позивач просить стягнути на свою користь, а також сплачені ним судові витрати. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 14.04.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження , справу призначено до розгляду в порядку спрощеного провадження. Учасники справи не надавали до суду клопотань про розгляд даного позову в загальному порядку. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Відповідач в судове засідання повторно не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Будь яких заяв та клопотань від відповідача не надходило. Відзив на позовну заяву не подано. Враховуючи неявку належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача в судове засідання, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив, відповідно до статті 280 ЦПК України суд, за згодою позивача, вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Ухвалою від 16.06.2020 року постановлено провести заочний розгляд справи. Дослідивши матеріали справи суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що [PERSON] отримує послуги АТ "Херсонобленерго" з постачання електричної енергії та є власником ј частини квартири [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 22.12.2010р. та свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] виданого 23.08.2016р. Херсонським міським відділом державної РАЦС Головного ТУ юстиції у Херсонській області. ( а.с.13-14) 04.07.2019 року в ході проведення працівниками АТ "Херсонобленерго" рейду за адресою: [ADDRESS] , де зареєстрована відповідач, було виявлено факт порушення правил користування електроенергією, а саме: самовільне підключення до мереж енергопостачальника без порушенням схеми обліку, чим порушила п.7.12 Правил роздрібного ринку електричної енергії (надалі ПРРЕЕ), затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018р. № 312. Розмір завданих збитків складає 11 756,96 грн. У зв`язку з виявленими порушеннями, складено акт про порушення № 132151 від 04.07.2019 року. ( а.с. 11-12) Розмір вартості спожитої необлікованої електричної енергії відповідачем розрахований на підставі вищезазначеного акту відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України, та становить 11 756,96 гривень, що підтверджується розрахунком, наданим позивачем. (а.с. 5-8) Відповідно до п.37 ПКЕЕН, енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Відповідно до п.48 ПКЕЕН, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів. Відповідно до п.53 ПКЕЕН, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. N56 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Відповідно ч.1,2 ст.27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Відповідно до ст.1166 Цивільного кодексу України встановлено, що майнова шкода, завдана діями особистим немайновим правам юридичної особи, а також шкода, завдана майну юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Таким чином, суд вважає, що належними та допустимими доказами було доведено те, що відповідач внаслідок протиправних дій завдав позивачу збитки, які в добровільному порядку ним не відшкодовані, а тому позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Відповідно до ст.141 ЦПК України, на користь позивача з відповідача підлягають стягненню сплачені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2102,00 гривень. На підставі викладеного,

Outcome: approved