Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-19 00:00:00

[PERSON] звернулася в суд з позовом до відповідача, про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, посилаючись на те, що остання більше року не проживає за зареєстрованим місцем проживання по вул. Л.Костенко 43 у с. Чорниводи, Городоцького району, Хмельницької області, добровільно його залишивши. Той факт, що відповідач більше року не проживає за даною адресою, не несе спільні витрати на утримання житла, тощо - порушує права позивача, як власника даного житлового приміщення. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просить їх задовольнити.. Не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання не з'явилася, про день та час слухання справи повідомлена належним чином у порядку, передбаченому ч.9 ст.74 ЦПК України. Враховуючи вимоги ст.224 ЦПК України, а також беручи до уваги згоду представника позивача по справі на її розгляд за відсутності відповідача, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі тих доказів, які є в матеріалах справи. Заслухавши представника позивача, вивчивши матеріали справи в межах наданих суду доказів, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи із наступного. Судом обєктивно встановлено, що [PERSON] є одноосібним власником садиби №43 по вул. Л.Костенко у с.Чорниводи, Городоцького району, Хмельницької області, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с.5). Як вказує позивач, в даній садибі [PERSON] не проживає починаючи з 2016 р., певний час до і після розірвання шлюбу із її онуком [PERSON] Факт розірвання шлюбу підтверджується копією рішення Городоцького районного суду Хмельнцької області від 07.10.2016 р. (а.с.45). Встановити дійсне місце проживання відповідача на даний час неможливо, будь-яка інформація з цього приводу відсутня. Згідно довідки виданої Чорнивідською сільською радою Городоцького району Хмельницької області №04-23/311 від 01.08.2017 р. вбачається, що [PERSON] вибула з садиби по вул. Л.Костенко 43 у с. Чорниводи Городоцького району Хмельницької області і на даний час там не проживає (а.с.11). Даний факт в судовому засіданні підтвердили також і свідки [PERSON] та [PERSON] Таким чином, відповідач залишаючись зареєстрованою у даному будинку в порушення ч.1 ст. 319 ЦК України, згідно якої : "Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд", - чинить перешкоди дійсному власнику, оскільки останній не може вільно розпоряджатися своїм майном, що створює для нього ряд незручностей. Також, відповідно до ч.2 ст. 386 ЦК України: "Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою ... про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню ". Ч.2 ст. 405 ЦК України визначено, що член сім"ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім"ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. Вирішуючи питання чи має [PERSON] статус члена сімї, суд виходить з наступного. Відповідно до ст.3 СК України, сім'ю складають особи,\~ які спільно проживають,\~ пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Положення ч. 2 ст. 64 ЖК УРСР зазначає, що до членів сімї належать дружина наймача (власника), їхні діти, батьки та інші особи, якщо вони проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Права члена сімї має також і особа, яка перестала бути членом сімї наймача, але продовжує проживати в займаному ним житловому приміщенні. У рішенні Конституційного суду України\~ у справі за конституційними поданнями Служби безпеки України, Державного комітету нафтової, газової та нафтопереробної промисловості України, Міністерства фінансів України щодо офіційного тлумачення положень пункту 6 статті 12 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей", частин четвертої і п'ятої статті 22 Закону України "Про міліцію" та частини шостої статті 22 Закону України "Про пожежну безпеку" (справа про офіційне тлумачення терміна "член сім'ї) від 03.06.1999 р. у справі №1-8/99 №5-рп/99, зазначено, що щодо поняття „член сімї Конституційний Суд України виходить з обєктивної відмінності його змісту від галузі законодавства, підкреслюючи при цьому, що навіть міжнародно-правовими актами не встановлено єдиних критеріїв чи поосібного переліку членів сімї. Аналіз змісту норм галузевого законодавства, що регулює питання втрати права користування житловим приміщенням дозволяє віднести до членів сімї власника осіб, які проживають з власником і ведуть з ним спільне господарство; колишніх членів сімї власника, зокрема осіб, які проживають з власником, але з певного часу вже не є членами сімї; члени сімї колишнього власника, зокрема особи, які проживають у житлі, право власності на яке перейшло від громадянина, який зберігає сімейні стосунки з користувачами жилого приміщення, до інших осіб; колишніх членів сімї колишнього власника житлового приміщення. Враховуючи вищевикладені обставини, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача Крім того, в порядку ч.1 ст. 88 ЦПК України стягненню з відповідача на користь позивача підлягають судові витрати по справі, а саме 225 грн. витрат, підтверджених документально, пов"язаних із викликом відповідача до суду (на друк оголошення в пресі), а згідно ч.3 ст.88 ЦПК України стягненню з відповідача на користь держави підлягає судовий збір, що підлягав до сплати в сумі 640 грн. 00 коп.

Outcome: approved