Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-09 00:00:00

\~ \~ \~ \~Представник АТ КБ «ПриватБанк» звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] і просить суд стягнути з відповідача - [PERSON] на користь АТ КБ "ПРИВАТБАНК" заборгованість у розмірі 13124,57 грн. за кредитним договором № б/н від 07.12.2015 року, судові витрати у розмірі 1762,00 грн. В обґрунтування\~позовної заяви\~представник позивача\~зазначає,\~що [PERSON]\~ звернулась\~до АТ\~КБ "ПРИВАТБАНК"\~з метою\~отримання банківських\~послуг,\~у зв'язку\~з чим\~підписала заяву\~№ б/н\~від 07.12.2015\~року,\~згідно якої\~отримала кредит\~у розмірі\~2000.00\~грн.\~у вигляді\~встановленого кредитного\~ліміту на\~картковий рахунок.\~Відповідач не\~надавав своєчасно\~банку грошові\~кошти для\~погашення заборгованості\~за борговими\~зобов'язаннями.\~У зв'язку\~з зазначеними\~порушеннями зобовязань\~за кредитним\~договором та\~з урахуванням\~внесених коштів\~на погашення\~заборгованості відповідач,\~станом на\~20.09.2018\~року,\~має заборгованість\~ 13124,57,\~з яких: 1068,74 грн. - тіло кредиту; 3094,46 грн. - нараховано відсотків за користуванням кредитом; 7860,20 грн. - нараховано пені; а також штрафи: 500.00 грн. - штраф (фіксована частина), 601.17 грн. - штраф (процентна складова). \~ \~ \~ \~Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 16.10.2018 року відкрито провадження у справі, розгляд справи суд вирішив проводити у порядку спрощеного провадження. Представник позивача у судове засідання не зявився, повідомлялись своєчасно і належним чином, в позовні заяви просив просив розглядати справу без участі представника, проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Відповідач в судове засідання не зявилась, повідомлялась своєчасно і належним чином, причини неявки суду не повідомила. Інших заяв та клопотань від сторін не надійшло. Враховуючи, що в судове засідання не зявились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України суд ухвалює заочне рішення. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. [PERSON] звернулась до АТ КБ "ПРИВАТБАНК" з метою отримання банківських послуг, у зв'язку з чим підписала заяву № б/н від 07.12.2015 року, згідно якої отримала кредит у розмірі 2000.00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з "Умовами та правилами надання банківських послуг" та "Тарифами Банку", які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між ним та банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві, копією Витягу з "Умов та правил надання банківських послуг" та Витягу з "Тарифів Банку". Заявою відповідача підтверджується той факт, що він був повністю проінформований про умови кредитування в АТ КБ "ПРИВАТБАНК", які були надані йому для ознайомлення в письмовій формі. АТ КБ "ПРИВАТБАНК" свої зобовязання за договором про надання банківських послуг виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Відповідач порушила зобовязання за кредитним договором №б/н від 07.12.2015, не повернула своєчасно суму боргу, та з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості відповідач, станом на 20.09.2018 року, має заборгованість -12023,4 грн., з яких: 1068,74 грн. - тіло кредиту; 3094,46 грн. - нараховано відсотків за користуванням кредитом; 7860,20 грн. - нараховано пені; Суд, на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин та досліджених в судовому засіданні наданих доказів, прийшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог, виходячи з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно зі ст.638\~ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Відповідно до ст.ст. 525, 526\~ЦК України зобовязання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства. Згідно з п.2.1.1.5.5 Умов та правил надання банківських послуг, відповідач зобовязався погашати заборгованість по кредиту, процентам за користування кредитом, а також сплачувати комісії на умовах, передбачених договором. Пунктом 2.1.1.5.6 Умов та правил надання банківських послуг передбачено, що у разі невиконання зобовязань за договором, позичальник зобовязується на вимогу банку виконати зобовязання з повернення кредиту. Відповідно до п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг, при порушенні позичальником строків платежів по якомусь з грошових зобовязань, передбачених цим договором більш ніж на 30 днів, позичальник зобовязаний сплатити банку штраф, розмір 500 гривень + 5% від суми заборгованості за кредитним лімітом з врахуванням нарахувань та прострочених процентів та комісій. Згідно зі ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобовязання, настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. Згідно з ч. 1 ст. 550 ЦК України, право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов'язання. Як вбачається з розрахунку заборгованості за вищевказаним кредитним договором, здійсненого позивачем, за відповідачем станом на 20 вересня 2018 року нараховано заборгованість за пенею у розмірі 7860,20 гривень, а також штраф за несвоєчасність виконання зобовязання за договором у розмірі 500 грн фіксована частина та 601.17 грн. процентна складова, відповідно до п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг. Відповідно до положень ст.ст.526,530,610, ч.1 ст.612\~ЦК України зобов'язання повинні виконуватись належним чином, у встановлений термін, відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства. Порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Разом з тим, відповідно до матеріалів справи, штраф і пеня нараховані за одні і ті ж порушення, а тому суд вважає, що вимоги про стягнення з боржника одночасно штрафу й пені є подвійною цивільно-правовою відповідальністю. За положеннями статті 61 Конституції України, ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61\~Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення, у зв'язку з чим у задоволенні позовних вимог про стягнення штрафів за порушення умов договору слід відмовити. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 11 жовтня 2017 року № 6-1374цс17. За таких обставин, правові підстави до стягнення штрафу у загальному розмірі 1101,17 гривня, відсутні. На час розгляду справи судом, відповідачем не надано даних, що свідчать про погашення заборгованості та про причини несвоєчасного погашення заборгованості за кредитним договором у добровільному порядку. Крім того, суду не надано беззаперечних, належних та допустимих доказів, які свідчать про наявність підстав звільнення відповідача від відповідальності за порушення зобовязання, відповідно до ст. 617 ЦК України. Таким чином, загальна сума заборгованості за кредитним договором №б/н від 07 грудня 2015 року, яка підлягає стягненню з відповідача складає 12023,4 гривень. 21 травня 2018 року Публічне акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» змінило назву на Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк». Враховуючи ту обставину, що зміна типу товариства в розумінні ч. 2 ст.\~5\~Закону України\~«Про акціонерне\~товариство» не є його перетворенням, а зміна назви юридичної особи не тягне за собою правонаступництва, зазначені зміни зареєстровані в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, суд вважає можливим стягнути вищевказану заборгованість за користь АТ КБ «ПриватБанк». Згідно з платіжним дорученням №PROM4BQZJD від 24 вересня 2017 року при пред'явленні позову до суду позивачем були понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 1762 гривень. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог на суму 12023,4 гривень, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 1762 гривні. На підставі викладеного і

Outcome: partial