Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-05 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача ПАТ «Київенерго» про скасування рішення комісії по розгляду акту про порушення, мотивуючи свої вимоги тим, що 16.11.2013 року між ним та ПАТ «Київенерго» укладено Договір про користування електричною енергією № 12140225219, за яким енергопостачальник бере на себе зобов'язання надійно постачати споживачу електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до 30 кВт електроустановок споживача, з гарантованим рівнем надійності, безпеки та якості, а споживач зобов'язується оплачувати одержану електричну енергію за обумовленими тарифами (цінами) у терміни, передбачені цим договором. Згідно п. 13 Договору, енергопостачальник, зокрема, має право перевіряти стан приладів обліку та знімати показання відповідно до умов договору. 19.03.2016 року представники ПАТ «Київенерго» в ході перевірки приладів обліку за адресою: [ADDRESS], виявили порушення, а саме: відсутня пломба енергопередавальної організації на фасадному ящику, про що був складений Акт про порушення № 44962 від 19.03.2016 року. Даний акт був розглянутий 05.05.2016 року на засіданні комісії та прийнято рішення про нарахування [PERSON] за недораховану електричну енергію 80.220,49 грн., що оформлено Протоколом № 1055 від 05.05.2016 року. Позивач вважає вказане рішення комісії незаконним з наступних підстав. У червні 2013 року на підставі договору купівлі-продажу він придбав житловий будинок за адресою: [ADDRESS] у гр. [PERSON] До того часу за даною адресою споживачем електроенергії був [PERSON] за Договором про користування електричною енергією № 12140225219 від 01.02.2013 року. Також, 01.02.2013 року між [PERSON] та ПАТ «Київенерго» буд підписаний Акт збереження пломб розрахункового обліку електроенергії для населення, за яким енергопостачальник здав, а споживач прийняв на відповідальне зберігання пломби у кількості 3 (трьох) штук, якими опломбовано прилад обліку, а саме: пломба № 74212383 - кришка, пломба № 74212382 - фасадний ящик, пломба № 73299688 - вхідний контроль. Після того, як позивач у червні 2013 року придбав вищевказаний житловий будинок між ним та ПАТ «Київенерго» був укладений Договір про користування електричною енергією № 12140225219 від 16.11.2013 року. Відповідно до п. 6 даного договору, кількість пломб Держспоживстандарту, встановлених на електролічильнику, становить 1 (одна) штука, дата повірки 05.07.2012 року, пломба постачальної організації №74212383, інформація про наявність будь-яких інших пломб та місць опломбування відсутня. Також не було складено Акту про збереження пломб розрахункового обліку електроенергії для населення, що суперечить п. 10 Правил користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357. Проте, 05.05.2016 року в ході засідання комісії по розгляду акта про порушення № 44962 від 19.03.2016 року відповідачем було пред'явлено копію Акта технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000В від 07.12.2013 року. Даний акт містить інформацію про дві пломби - № 74212383 та № 73299688, які були раніше передані попередньому власнику будинку [PERSON], а також третю, номер якої неможливо розібрати. Як вказує позивач, Акт технічної повірки засобів обліку електричної енергії до 1000В від 07.12.2013 року не є документом, за яким передаються на зберігання пломби відповідно до Правил; Акт не містить інформацію про місце опломбування; він (позивач) даний акт не підписував. Крім того, комісією не був прийнятий до уваги той факт, що електролічильник встановлений в шафі обліку на території спільної земельної ділянки, на якій побудовано три житлові будинку [ADDRESS], що зареєстровані на трьох різних власників, кожен із яких має безперешкодний доступ до фасадного ящика. Враховуючи, що пломба на фасадному ящику на зберігання персонально нікому не передавалась, то неправомірно покладати відповідальність за відсутність пломби на фасадному ящику лише на [PERSON] Позивач зазначає, що він не порушував правил користування електричною енергією, оскільки документального підтвердження місця опломбування, а саме - фасадного ящика, немає, про що вказано в Акті передачі (передавання) відповідної пломби на його зберігання. Крім того, відповідачем не було виявлено фактів крадіжки споживачем електричної енергії та самовільного підключення до об'єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку, тому Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією застосуванню не підлягає. Крім того, [PERSON] вказує на те, що відповідачем в порушення п. п. 3.1, 15 Методики, відповідачем не було проведено жодної експертизи приладу обліку із зірваними або пошкодженими пломбами. Посилаючись на викладене, позивач просить скасувати рішення комісії по розгляду акту про порушення № 44962 від 19.03.2018 року про нарахування йому за недораховану електроенергію 80.220,49 грн., що оформлено Протоколом № 1055 від 05.05.2016 року. 21.11.2016 року представником відповідача ПАТ «Київенерго» Жовтун О.В. до суду було подано заперечення на позов. Відповідно до заперечень відповідач позовні вимоги не визнає та просить відмовити в їх задоволенні, посилаючись на те, що 19.03.2016 року під час проведення рейдової перевірки за адресою: [ADDRESS], працівниками ПАТ «Київенерго» було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, а саме: відсутня пломба електропередавальної організації на фасадному ящику. За даним фактом в присутності представника споживача було складено Акт про порушення № 44962, який було підписано представником споживача із зауваженням. Вказаний акт було розглянуто на засіданні комісії 05.05.20016 року та прийнято рішення про проведення нарахування згідно п. 3.4 та за формулою № 3.1 Методики визначення обсяг та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН. Потужність 30 кВт, тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 24 години, період нарахування з 20.09.2015 року по 19.03.2016 року. Всього до сплати за недораховану електроенергію - 80.220,49 грн. Рішення комісії оформлено протоколом № 1055 від 05.05.2016 року. Як вказує відповідач, п. 3.1 Методики, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН, зокрема, пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, вказаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕН, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів. Таким чином, акт технічної повірки від 07.12.2013 року (після укладення договору), який є невід'ємною частиною діючого договору, є документом, який підтверджує факт пломбування та передачі на зберігання пломб. Будь-які письмові звернення позивача до Товариства щодо відсутності пломб відсутні. Таким чином, ПАТ «Київенерго» діяло відповідно до вимог чинного законодавства України. Що стосується доводів позивача щодо непроведення експертизи, то оскільки Актом № 44962 від 19.03.2016 року зафіксовано відсутність пломб, тобто, їх фізична відсутність у місті встановлення, відсутній потенційний об'єкт експертного дослідження, тому доведення втручання у роботу приладів відповідно до п. 2.1 Методики не є необхідним. Також, відповідач зазначає, що Акт про порушення та протокол комісії по розгляду актів ПКЕЕН не є правочинами і не можуть бути визнані судом недійсними або незаконним в порядку, передбаченому ст. 16 ЦК України та за Правилами користування електричною енергією для населення. Оскарження акту та протоколу комісії є лише фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення перевірки дотримання Правил користування електричною енергією (а.с. 54-56). Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 28.12.2016 року по справі призначено судово-почеркознавчу експертизу, до одержання висновків експерта зупинено провадження у справі (а.с. 66-67). Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 12.06.2017 року відновлено провадження по справі у зв'язку з поверненням справи до суду з повідомлення експертів про неможливість надання висновку судово-почеркознавчої експертизи (а.с. 76). Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 22.12.2017 року по справі призначено судово-почеркознавчу експертизу, до одержання висновків експерта зупинено провадження у справі (а.с. 106-107). Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 11.05.2018 року відновлено провадження у зв'язку з надходженням до суду справи з висновком експертів за результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи № 2176/2177/18-32 від 25.04.2018 року. Згідно даного висновку, підпис від імені [PERSON], що міститься в графі «Представник споживача» у Акті технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000В від 07.12.2013 року, - виконаний не [PERSON] (а.с. 118-124, 125). 26.06.2018 року до суду надійшла відповідь позивача на відзив, у якій [PERSON] вказує на безпідставність посилань відповідача на Акт технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000В від 07.12.2013 року як на доказ, що підтверджує факт пломбування та передачі на зберігання пломб, оскільки відповідно до висновку експерта він даний акт не підписував. Також, враховуючи висновок експерта, можна припустити, що за Актом технічної перевірки від 07.12.2013 року, пломби були передані на зберігання власнику будинку, який розташований поруч або взагалі не зрозуміло кому (а.с. 139-140). 26.06.2018 року до суду надійшли додаткові пояснення представника відповідача. Відповідно до даних пояснень відповідач зазначає, що дії позивача щодо не підписання Акту порушення були умисними для уникнення у майбутньому відповідальності. Так, у своїй заяві від 09.06.2016 року [PERSON] вказував на те, що акт від 19.03.2016 року був складений без його участі, за участю його зятя [PERSON], який не мав відповідного оформленого доручення на представлення його інтересів у ПАТ «Київенерго»; виклик спеціалістів ПАТ «Київенерго» був зроблений з ініціативи його зятя [PERSON], який доглядає за будинком. [PERSON] не проживає за даною адресою, навіть не проживає у м. Києві, тому фізично не міг бути присутнім на території подвір'я житлового будинку, а відповідно брати участь у перевірках енергопостачальником, однак, відповідача про дані факти повідомлено не було. для цього він без оформлення письмової довіреності надав повноваження своєму зятю [PERSON] виступати від його імені, який і розписувався в усіх документах, надав доступ на територію домоволодіння і до лічильника. У представників енергопостачальника відсутні повноваження щодо перевірки документів особи, яка надала доступ до приміщення та електроустановок. Особі, яка надала доступ, після проведення перевірки надається для ознайомлення і підписання документ, складений за результатами перевірки, де особа має поставити підпис і зазначити прізвище з ініціалами. В акті технічної перевірки від 07.12.2013 року, яким відсутня пломба передавалась на відповідальне зберігання позивачу, зазначено прізвище [PERSON], і підпис, як встановлено експертизою, поставлений іншою особою, яка підписала акт без зазначення прізвища, скоріш за все зятем позивача [PERSON], чим фактично ввела в оману представників Енергопостачальника. За період з 07.12.2013 року жодних зауважень або заперечень щодо опломбування лічильника від позивача не надходило, тобто можна вважати, що дії зятя позивачем були схвалені. Відповідач вважає, що відсутня на фасадному ящику пломба належним чином була передана позивачу на зберігання, а акт від 07.12.2013 року є належним доказом даного факту (а.с. 141-142). Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 26.06.2018 року, занесеною до журналу судового засідання, замінено відповідача у справі - ПАТ «Київенерго» на його правонаступника ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» (а.с. 150-151). В судовому засіданні представники позивача повністю підтримали позовні вимоги, просили їх задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги позивача не визнав, просив відмовити в їх задоволенні у повному обсязі. Вислухавши пояснення представників позивача та представника відповідача, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, такі питання, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження , які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин, яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин, чи слід позов задовольнити або в позові відмовити, як розподілити між сторонами судові витрати , чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення, чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову (ст. 264 ЦПК України). Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух. В судовому засіданні встановлено, що між позивачем та відповідачем був укладений Договір про користування електричною енергією від 16.11.2011 року № 12140225219 (а.с. 8). Відповідно до п 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов"язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов"язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно із п. 42 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357 споживач електричної енергії зобов"язаний: невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності. Пунктом 53 Правил передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Спожива має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Згідно із п. 11 Правил відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі, на інших об"єктах споживача, та пломб на них несе споживач. Під об"єктом споживача слід розуміти житловий будинок, гараж, майстерню або іншу електрифіковану споруду, що належить споживачу на правах власності або користування. Як вбачається з письмових матеріалів справи, 19.03.2016 року працівниками ПАТ "Київенерго" було проведено перевірку за адресою: [ADDRESS] (приватний будинок) (а.с. 12-13). Під час перевірки було виявлено порушення ПКЕЕН, а саме: відсутня пломба енергопередавальної організації на фасадному ящику, про що був складений Акт про порушення № 44962 від 19.03.2016 року. Відповідно до даних Акту, він складений у присутності уповноваженої особи споживача - [PERSON] При складанні Акту порушень працівниками ПАТ "Київенерго" також був складений Акт про пломбування засобів обліку (а.с. 14). Згідно із п. 15 Правил пошкоджені прилади обліку, а також прилади обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту. Експертиза приладу обліку, який належить споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності споживача. За результатами експертизи складається акт. З наданих представником позивача документів вбачається, що на предмет правомірності акт про порушення розглядався 18.04.2016 року та 05.05.2016 року на засіданні комісії з розгляду актів порушень ПКЕЕН та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними. При цьому комісією було встановлено, що акт складено правомірно. Відповідачем було обраховано вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем [PERSON], за період з 20.09.2015 року по 19.03.2016 року включно, у розмірі 80.220,46 грн., відповідно до поданого розрахунку (а.с. 15-16, 17, 18-19, 20). Вартість електричної енергії, неврахованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, проведена за п. 3.4 за формулою 3.1 Методики визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами. Згідно із п. 3.4 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 Методики розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулою 3.1. Відповідно до п. 3.3 Методики розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; за кількістю днів. Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Пунктом 48 Правил визначено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією. Відповідно до ст. 26 Закону України "Про електроенергетику" споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. Як вказує позивач [PERSON], відповідно до п. 6 Договору про користування електричною енергією від 16.11.2013 року, кількість пломб Держспоживстандарту, встановлених на електролічильнику, за адресою: [ADDRESS], становить 1 (одна) штука, дата повірки 05.07.2012 року, пломба постачальної організації №74212383, інформація про наявність будь-яких інших пломб та місць опломбування відсутня. Тому, висновок засідання комісії від 05.05.2016 року, яким підтверджено законність Акту про порушення від 19.03.2016 року є неправомірним. Крім того, 05.05.2016 року в ході засідання комісії по розгляду акта про порушення № 44962 від 19.03.2016 року відповідачем на підтвердження прийняття ним на зберігання пломб було пред'явлено копію Акта технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000В від 07.12.2013 року. Даний акт містить інформацію про дві пломби - № 74212383 та № 73299688, які були раніше передані попередньому власнику будинку [PERSON], а також третю, номер якої неможливо розібрати. Позивач зазначає, що він не підписував даний Акт, а тому він не є доказом у даній справі. Як встановлено судом, 27.06.2013 року на підставі договору купівлі-продажу позивач [PERSON] придбав у [PERSON] житловий будинок та земельну ділянку за адресою: [ADDRESS] (а.с. 26-37). До того часу, за даною адресою споживачем електроенергії був [PERSON] за Договором про користування електричною енергією № 12140225219 від 01.02.2013 року (а.с. 21-22, 23-24). 01.02.2013 року між [PERSON] та ПАТ «Київенерго» буд підписаний Акт збереження пломб розрахункового обліку електроенергії для населення, який є невід'ємною частиною договору, за яким енергопостачальник здав, а споживач прийняв на відповідальне зберігання пломби у кількості 3 (трьох) штук, якими опломбовано прилад обліку, а саме: пломба № 74212383 - кришка, пломба № 74212382 - фасадний ящик, пломба № 73299688 - вхідний контроль (а.с. 25). Після того, як позивач у червні 2013 року придбав вищевказаний житловий будинок, між ним та ПАТ «Київенерго» був укладений Договір про користування електричною енергією № 12140225219 від 16.11.2013 року. Відповідно до п. 6 даного договору, кількість пломб Держспоживстандарту, встановлених на електролічильнику, становить 1 (одна) штука, дата повірки 05.07.2012 року, пломба постачальної організації №74212383, інформація про наявність будь-яких інших пломб та місць опломбування відсутня. Разом з тим, між сторонами не було складено Акту про збереження пломб розрахункового обліку електроенергії для населення, що суперечить п. 10 Правил користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357. 19.03.2016 року працівниками ПАТ "Київенерго" було проведено перевірку за адресою: [ADDRESS] (приватний будинок) (а.с. 12-13). Під час перевірки було виявлено порушення ПКЕЕН, а саме: відсутня пломба енергопередавальної організації на фасадному ящику, про що був складений Акт про порушення № 44962 від 19.03.2016 року. Відповідно до даних Акту, він складений у присутності уповноваженої особи споживача - [PERSON] При складанні Акту порушень працівниками ПАТ "Київенерго" також був складений Акт про пломбування засобів обліку (а.с. 14). 05.05.2016 року під час проведення засідання комісії по розгляду акта про порушення № 44962 від 19.03.2016 року відповідачем було пред'явлено копію Акта технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000В від 07.12.2013 року (а.с. 10), який відповідач вважає документом, який підтверджує факт передачі-приймання позивачем на відповідальне зберігання 3 (трьох) пломб. Позивач [PERSON] вказує, що він даний акт не підписував, пломб у кількості 3 штуки на зберігання не приймав. Вказані доводи позивача підтверджуються висновком судово-почеркознавчої експертів за результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи № 2176/2177/18-32 від 25.04.2018 року. Згідно даного висновку, підпис від імені [PERSON], що міститься в графі «Представник споживача» у Акті технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000В від 07.12.2013 року, - виконаний не [PERSON] (а.с. 118-124). Аналізуючи зібрані у справі докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що оскільки всупереч вимог п. 10 Правил користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357, між [PERSON] та ПАТ «Київенерго» не було складено Акту про збереження пломб розрахункового обліку електроенергії для населення, пломби на зберігання споживачу не передавались, тому висновок засідання комісії № 1055 від 05.05.2016 року по розгляду Акту порушення № 44962 від 109.03.2016 року, яким зафіксовано порушення споживачем положень Закону України «Про електроенергетику», а саме: відсутність пломб електропередавальної організації на фасад кону щитку», є неправомірним, а тому підлягає скасуванню. Слід також зазначити, що однією із засад судочинства, регламентованих п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Зважаючи на викладене вище, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів в їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, як на підставу для задоволення позову, знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, оскільки ґрунтуються на достатніх, належних та допустимих доказах, а тому суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягають стягненню виплат по сплаті удового збору в розмірі 704,80 грн. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті експертизи у розмірі 3575, 00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved