Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-18 00:00:00

22 березня 2016 року [PERSON] звернулася до суду з зазначеним позовом. В обґрунтування позову позивач посилалася на те, що у 2015 році вона звернулася до [PERSON] з листом, в якому просила відремонтувати покрівлю, так як побачила по місцевому телебаченню його виступ, де він казав, що ЖЕО № 2 такі питання не вирішує і треба звертатися до нього. Покрівлю в їх будинку відремонтували. Але в листопаді 2015 року почалися дощі і у неї в квартирі з'явилися мокрі плями: у прихожій та туалеті. Вона написала заяву в житлово-комунальне господарство та телефонувала диспетчеру. Через день вона передзвонила диспетчеру та вона їй відповіла що у них проблема з ліньовкою, вона забита і вода не протікає. У лютому 2016 року було потепління та з 03 лютого 2016 року у квартирі були протікання : над вікном у кухні, у спальні над вікном, стіна туалету, залило розетку у прихожій. Протікання дійшло до четвертого поверху. 04 лютого 2016 року вона написала скаргу, яка подала в житлово-комунальне господарство та скарга була зареєстрована УЖКГ 04 лютого 2016 року. Після спливу неділі вона зателефонувала. щоб дізнатися про наслідки розгляду скарги. Їй дали номер телефону 7-21-07, який належить [PERSON]. Він прислав майстра з дільниці, вона подивилася та сказала, що акти вона не пише, бо не має повноважень. [PERSON] прийшов з підрядчиком у квартиру, все сфотографував, але акт також не склав. Після цього вони були на технічному поверсі та на даху. [PERSON] казав, що прочистять трубу. Але пройшов лютий місяць, а так ніхто не прийшов. Вони в квартирі зробили євроремонт, а тепер несуть збитки. В "Жовтій газеті" вони знайшли об'яву щодо ремонту даху. 09 березня 2016 року їм замінили кусок труби з чавунної на пластикову і ліквідували щілини на парапеті. На цю роботу пішло два рулону руберойду та за роботу вони заплатили 2400 грн. До капітального ремонту покрівлі водостічна труба не була забита. Відповідач добровільно шкоду не відшкодовує. Позивач просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду у сумі 3500 грн., моральну шкоду у сумі 1500 грн. Ухвалою Октябрського районого суду м.Полтави від 10 листопада 2016 року у якості правонаступника позивача [PERSON], яка померла 15 грудня 2016 року, залучена [PERSON]. У судовому засіданні позивач [PERSON] позов підтримала та просила задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві. Суду надала пояснення про те, що водостічна труба була пошкоджена після ремонту покрівлі та після дощів у їх квартирі були протікання стелі. Проте акт їм не склали, докази щодо витрат на ремонт у неї немає. Представник Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Полтавської міської ради з позовом не погодилася та просила відмовити у його задоволенні, посилаючись на те, що вини Управління у заподіянні шкоди позивачу немає та позивач на надала докази цієї обставини. Крім того, відсутні докази щодо розміру матеріальної шкоди та позивачем не обґрунтовано заподіяння Управлінням моральної шкоди. Представник комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація № 2» Полтавської міської ради в судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи третя особа повідомлена належним чином. Згідно з наданими поясненнями заперечують проти позову з наступних підстав. Так, КП "ЖЕО № 2" є балансоутримувачем будинку № 24 по вул.Перта Ротача ( Соколова) в м.Полтаві та надає вичерпний перелік послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затверджених рішенням виконавчого комітету Полтавської міської ради № 50 від 20 лютого 2008 року "Про встановлення тарифів на послуги з утримання будинків і споруд т прибудинкових територій". Зокрема, КП "ЖЕО № 2" надаються наступні послуги : прибирання прибудинкової території ( без червоних ліній); технічне обслуговування та поточний ремонт внутрішньо будинкових систем ( водопостачання та водовідведення, гарячого водопостачання, опалення); технічне обслуговування ліфтів; дератизація, дезінсекція; обслуговування димовентиляційних каналів; освітлення місць загального користування; збирання, вивезення та захоронення твердих побутових відходів. Позивач вказує, що у 2015 оці було проведено капітальний ремонт покрівлі будинку, після чого сталося залиття. Ремонт покрівель не входить в структуру тарифу підприємства. Крім того, позивачем належними доказами не підтверджено сам факт залиття квартири, розмір заподіяної шкоди та заподіяння моральної шкоди. Заслухавши пояснення позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд вважає позов таким, що не підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно зі ксерокопією свідоцтва про право власності на житло від 04 жовтня 1993 року квартира № 48, що розташована по пров.Соколова,24 у м.Полтаві належала [PERSON] та [PERSON] ( а.с.5). [PERSON] померла 15 грудня 2016 року, про що свідчить ксерокопія свідоцтва про смерть від 15 грудня 2016 року ( а.с.105). На час розгляду справи власником вищезазначеної квартири є позивач [PERSON], яка успадкувала 1/2 частку квартири, яка належала [PERSON], що підтверджується ксерокопією свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 10 жовтня 2017 року ( а.с.153), витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності ( а.с.154). У відповідності до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно з п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Таким чином, для відшкодування шкоди за правилами ст. 1166 ЦК необхідно довести такі факти: неправомірність поведінки особи; наявність шкоди; причинний зв'язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов'язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об'єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди; вина завдавача шкоди. У відповідності до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Крім того, згідно зі ст.79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. На обґрунтування позову позивачем надані світлини, на яких зображені сліди залиття певних приміщень, які неможливо ідентифікувати. Інші докази відсутні та позивач в судовому засіданні пояснила, що в неї немає доказів щодо вартості ремонту, акт, яким зафіксовано залиття квартири, не складався, хто ремонтував покрівлю їй невідомо. Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачем не надані належні, допустимі та достовірні докази на підтвердження тих обставин, що відповідачем завдана матеріальна шкода та розмір цієї шкоди складає 3500 грн., у зв`язку з чим суд вважає відмовити у задоволенні позову щодо стягнення матеріальної шкоди. Враховуючи те, що позовні вимоги в частині стягнення матеріальної шкоди не підлягають задоволенню, позивачем не надані докази щодо неправомірності дій відповідача та завдання шкоди, а тому не підлягаю задоволенню і вимоги щодо стягнення моральної шкоди. На підставі наведеного,

Outcome: dismissed