Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-09 00:00:00

позивач звернулася до суду з зазначеним позовом, в якому просить визначити [PERSON] додатковий строк у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для прийняття спадшини, що залишилась після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Обгрунтовує вимоги таким. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до якої входить квартира [ADDRESS] , яка належала їй на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого виконавчим комітетом Дружківської міської ради 18 серпня 1993року . На час смерті [PERSON] була зареєстрована та мешкала у вказаній квартирі одна, що підтверджується довідкою про склад сім"ї. За життя [PERSON] склала заповіт від 16 лютого 2017року, за яким все майно на день її смерті, де б воно не знаходилося та з чого б воно не складалося заповідає [PERSON] [PERSON] на час відкриття спадщини не проживала із спадкодавцем і не знала про існування вказаного заповіту. На прикінці січня 2020року серед документів померлої [PERSON] знайшла вказаний заповіт на своє ім"я. Звернулася до нотаріуса Миросєді В.М ., однак у оформленні спадщини їй було відмовлено через пропуск строку для прийняття спадщини. [PERSON] вважає, що пропустила строк для звернення з заявою про прийняття спадщини з поважних причин, пов"язаних з об"єктивними, непереборними , істотними труднощями для неї як спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, оскільки на час відкриття спадщини вона не проживала із спадкодавцем і про наявність заповіту , складеного на її користь, дізналась поза межами строку, передбаченого частиною 1 ст. 1270 ЦК України. Ухвалою суду від 12 лютого 2020р відкрито провадження у даній справі. Визначено розгляд справи проводити в загальному порядку позовного провадження. Призначено підготовче засідання (а.с.18-19) Ухвалою суду від 24 березня 2020року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (а.с.38) В судове засідання сторони не з"явилися. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Надали суду заяву про розгляд справи у їх відсутність Позивач на позові наполягає. Відповідач заперечень не надав. Фактичні обставини справи, встановлені судом. Згідно свідоцтва про право власності на житло від 18 серпня 1993року, яке видане згідно з разпорядженням виконавчого комітету Дружківської міської ради від 16 серпня 1993року №24 та зареєстроване Дружківським БТІ 21 серпня 1993року, [PERSON] , є власником житла, розташованого по [ADDRESS] (а.с.9) [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , яке видане 15 липня 2019року Дружківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області (а.с.8) Згідно довідки про склад сім"ї №270 від 05.02.2020року, яка видана комунальним підприємством "Комсервіс", [PERSON] проживала в квартирі [ADDRESS] одна (а.с.10) 16 лютого 2017року [PERSON] зробила розпорядження на випадок своєї смерті, яким все своє майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, що буде належати їй по закону на день смерті, а також все те, на що вона матиме право за законом, заповідає [PERSON] , [INFO] . Заповіт посвідчений державним нотаріусом Дружківської державної нотаріальної контори Алексєєвою В.Є., зареєстрований у реєстрі за № 1-32 (а.с.11) Заповіт на день розгляду справи не змінений, не скасований. Згідно інформації державного нотаріуса Дружківської ДНК від 04.03.2020р № 228/01-16 після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , заяви про прийняття або відмову від спадщини в Дружківську державну нотаріальну контору не надходили, спадкова справа не заводилаь та свідоцтво про право на спадщину не видавалось . Інформаційною довідкою зі спадкового реєстру підтверджується відсутність у спадковому ресєтрі інформації про спадкові справи у зв"язку з [PERSON] , яка померла [INFO] . (а.с.31-32) В лютому 2020року [PERSON] зверталася до приватного нотаріуса Дружківського міського нотаріального округу В.М. Миросєді щодо заведення спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [INFO] [PERSON] 05.02.2020року отримала роз"яснення про необхідність звернутися до суду із позом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] в установлений законом строк не подала та на момент її смерті не була зареєстрована за однією й тією ж адресою з померлою. (а.с.13) Дослідивши докази по справі, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню виходячи з такого. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до вимог частини першої статті 1269 та частини першої статті 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини в шестимісячний строк з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом вказаного строку не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК). Таким чином, в силу вимог частини першої статті 1272 ЦК України, позивач вважається таким, що не прийняв спадщину. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався своєчасно правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Як зазначає позивач, причиною пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, стала необізнанність позивача про наявність заповіту. 04 березня 2020 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 133/1880/18, провадження № 61-12000св19 (ЄДРСРУ № 88232181) вказав, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Такий висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17, і відтворено у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 07 серпня 2019 року у справі № 629/1886/18 (провадження № 61-11600св19), від 28 жовтня 2019 року у справі № 761/42165/17-ц (провадження № 61-49121св18), від 20 листопада 2019 року у справі № 209/1795/18 (провадження № 61-14842св19), від 21 листопада 2019 року у справі № 626/2055/18 (провадження № 61-17906св19). Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту (при умові не заведення спадкової справи після смерті спадкодавця та не здійснені повідомлення та виклику спадкоємця за заповітом нотаріусом) тощо. Судом встановлено, що спадкова справа не заводилася, повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом нотаріусом не здійснювалося. Судом також враховується те, що пропуск строку на прийняття позивачем спадщини складає лише 15 днів, що у сукупності з іншими обставинами справи, вказує наявність підстав для визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, оскільки визначений частиною першою статті 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини, пропущено позивачем із поважних, незалежних від позивача причин.

Outcome: approved