Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-20 00:00:00

[PERSON] звернулася в суд з позовом до [PERSON], Рахівського РВ ДВС ГТУЮ у Закарпатській області про визнання договору купівлі-продажу дійсним, визнання права власності та звільнення майна з-під арешту, посилаючись на те, що , вона [PERSON], 06.02.2007 р . позичила [PERSON] 60 000 тисяч доларів США, про що свідчить розписка написана ним власноруч з зобовязанням повернути вказані кошти до 01.01.2009 року та у випадку неможливості повернути зазначену суму укласти договір купівлі продажу належного йому майна на підставі права власності в рахунок погашення боргу, а саме: земельну ділянку площею 0,15га, що знаходиться в смт. Ясіня, по вулиці, Борканюка, Рахівського району, Закарпатської області . Цільове призначення земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка була поділена на дві окремі земельні ділянки а саме: земельну ділянку площею 0,02га, що знаходиться в смт. Ясіня, по вулиці, Борканюка, Рахівського району, Закарпатської області, цільове призначення земельної ділянки для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови. Кадастровий номер 2123656200:09:001:0764; земельну ділянку площею 0,13га, що знаходиться в смт. Ясіня, по вулиці, Борканюка, Рахівського району, Закарпатської області, цільове призначення земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд присадибна ділянка). Кадастровий номер 2123656200:09:001:0763. Земельну ділянку площею 0,5654га, що знаходиться в смт. Ясіня, по вулиці, Борканюка, Рахівського району, Закарпатської області. Цільове призначення земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства. Кадастровий номер 2123656200:09:001:0154. Нежитлову будівлю магазину за номером 68а (шістдесят вісім «а»), що знаходиться в смт. Ясіня, по вулиці, Борканюка, Рахівського району, Закарпатської області. Укласти нотаріально посвідчений договір купівлі продажу зазначеного майна, не представлялося можливим, оскільки на той момент право власності [PERSON]. на майно та земельну ділянку не було оформлено. У звязку із обставинами, які склалися та умовами боргового зобовязаннми зазначеними у борговій розписці від 06.02.2007 р. між нею і [PERSON]. була досягнута домовленість про оформлення договору купівлі-продажу нерухомого майна без нотаріального посвідчення, за ціною., що складає еквівалент 60000 доларів США. Між нею, [PERSON] і [PERSON]. 01.01.2009 р. було укладено без нотаріального посвідчення договір купівлі-продажу нерухомого майна за ціною оплати 462\~000 грн., що за курсом НБУ 1 дол.США=7,70 грн. складає еквівалент 60000 доларів США. Після оформлення нерухомого майна (предмета продажу) вона звернулася до нотаріальної контори для посвідчення договір купівлі-продажу зазначеного майна. Нотаріус повідомила, що Постановою ВДВС Рахівського РУЮ у Закарпатській області від 09.02.2009 р. (тобто після укладення правочину) на майно було накладено арешт. На підставі чого просила визнати дійсним, укладений між [PERSON] і [PERSON] договір купівлі-продажу від 01.01.2009 р. та Угоду про внесення змін до договору купівлі-продажу від 11.01.2016р. нерухомого майна: земельної ділянки площею 0,13га, що знаходиться в смт. Ясіня, по вулиці, Борканюка, Рахівського району, Закарпатської області . Цільове призначення земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка). Кадастровий номер 2123656200:09:001:0763; Земельної ділянки площею 0,02га, що знаходиться в смт. Ясіня, по вулиці, Борканюка, Рахівського району, Закарпатської області. Цільове призначення земельної ділянки для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови. Кадастровий номер 2123656200:09:001:0764; Земельної ділянки площею 0,5654га, що знаходиться в смт. Ясіня, по вулиці, Борканюка, Рахівського району, Закарпатської області. Цільове призначення земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства. Кадастровий номер 2123656200:09:001:0154; Нежитловї будівлі магазину за номером 68а (шістдесят вісім «а»), що знаходиться в смт. Ясіня, по вулиці, Борканюка, Рахівського району, Закарпатської області, визнати право власності на це майно і звільнити його з-під арешту. В судовому засіданні позивач [PERSON] присутня не була. Надала заяву про розгляд справи за її відсутності та підтримання позовних вимог. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з"явився. Надав заяву про розгляд справи за його відсутності, та визнання позовних вимог. Представник відповідача, Рахівського РВ ДВС ГТУЮ у Закарпатьській області в судове засідання не з"явився. Начальник відділу [PERSON] надав заяву, в якій просить розглянути справу без участі представника відділу ДВС, клопотання про відвід чи інші заяви відсутні. Суд, вивчивши матеріали справи та дослідивши надані докази, прийшов до наступного висновку.\~ Відповідно до положень частини 1 статті 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернути до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом України (ч.1 ст. 4 ЦПК України). У відповідності до положень ст.ст.10,11,58,60 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які брали участь у розгляді справи, а кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір, а саме доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У відповідності до положень частин 1-2 статті 59 ЦПК України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності (стаття 212 ЦПК України). Якщо недійсність правочину встановлена законом, то відповідно до ч. 2 ст. 215 ЦК такий правочин є нікчемним. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. У разі недодержання сторонами вимог закону про нотаріальне посвідчення договору такий договір є нікчемним. Якщо сторони домовилися щодо усіх істотних умов договору, що підтверджується письмовими доказами, і відбулося повне або часткове виконання договору, але одна із сторін ухилилася від його нотаріального посвідчення, суд може визнати такий договір дійсним. У цьому разі наступне нотаріальне посвідчення договору не вимагається (ст. 220 ЦК). Отже, закон надає суду право визнавати дійсним договір, який через недодержання сторонами вимог закону про його нотаріальне посвідчення є нікчемним. Судом встановлено, що позивач [PERSON]., 06 лютого 2007 року позичила відповідачу [PERSON] 60 000 тисяч доларів США , про що свідчить розписка написана ним власноруч із зобовязанням повернути вказані кошти до 01 січня 2009 року та у випадку неможливості повернути зазначену суму укласти договір купівлі продажу належного йому майна на підставі права власності в рахунок погашення боргу, а саме: земельної ділянки площею 0,15га, що знаходиться в смт. Ясіня, по вулиці, Борканюка, Рахівського району, Закарпатської області, цільове призначення якої для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка була поділена на дві окремі земельні ділянки а саме: земельну ділянку площею 0,02га, що знаходиться в смт. Ясіня, по вулиці, Борканюка, Рахівського району, Закарпатської області. Цільове призначення земельної ділянки для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови. Кадастровий номер 2123656200:09:001:0764, земельну ділянку площею 0,13га, що знаходиться в смт. Ясіня, по вулиці, Борканюка, Рахівського району, Закарпатської області . Цільове призначення земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка). Кадастровий номер 2123656200:09:001:0763; земельної ділянки площею 0,5654га, що знаходиться в смт. Ясіня, по вулиці, Борканюка, Рахівського району, Закарпатської області, цільове призначення якої для ведення особистого селянського господарства. Кадастровий номер 2123656200:09:001:0154; нежитлової будівлі магазину за номером 68а (шістдесят вісім «а»), що знаходиться в смт. Ясіня, по вулиці, Борканюка, Рахівського району, Закарпатської області. Укласти нотаріально посвідчений договір купівлі продажу зазначеного майна, не представлялося можливим, оскільки на той момент право власності [PERSON]. на майно та земельну ділянку не було оформлено. У звязку із обставинами які склалися та умовами боргового зобовязаннми зазначеними у борговій розписці від 06.02.2007 р. між мною і [PERSON]. була досягнута домовленість про оформлення договору купівлі-продажу нерухомого майна без нотаріального посвідчення, за ціною., що складає еквівалент 60000 доларів США . Таким чином, між [PERSON] і [PERSON]. 01 січня 2009 року було укладено без нотаріального посвідчення договір купівлі-продажу вище зазначеного нерухомого майна за ціною оплати 462\~000 грн., що за курсом НБУ 1 дол.США=7,70 грн. складає еквівалент 60000 доларів США . 11 січня 2016 року між сторонами [PERSON] та [PERSON] була укладена угода про внесення змін до договору купівлі-продажу нерухомого майна, згідно якої внесено зміни до договору , укладеному сторонами 1 січня 2009 року, виклавшир підпункт 1.1.1. пункту 1.1 розділу 1 в такій редакції: "1.1 Земельну ділянку площею 0,13 га, що знаходиться в смт. Ясіня, по вул. Борканюка Рахівського району Закарпатської області. 1.1.1. "Цільове призначення земельної ділянки - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)". 1.1.2. "Кадастровий номер - 2123656200:09:001:0763". 1.1.3 "Земельну ділянку площею 0,02 га, що знаходиться в смт. Ясіня по вуо. Борканюка Рахівського району Закарпатської області". 1.1.4 "Цільове призначення земельної ділянки - для будівництва та обслуговування інших будівеь громадської забудови". 1.1.5 "Кадастровий номер - 2123656200:09:001:0764". Після оформлення нерухомого майна (предмета продажу) позивач звернулася до нотаріальної контори для посвідчення договір купівлі-продажу зазначеного майна . Нотаріус повідомила, що Постановою ВДВС Рахівського РУЮ у Закарпатській області від 09.02.2009 р. (тобто після укладення правочину) на майно було накладено арешт. Відповідно до ст. 655 ЦК України, за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов'язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов'язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі (ст.675 ЦК). Таким чином згідно з цими вимогами договір купівлі-продажу від 1 січня 2009 року ( із внесеними змінами) підлягав нотаріальному посвідченню. У відповідності до ст. 220 ЦК України, у разі недодержання сторонами вимог закону про нотаріальне посвідчення договору такий договір є нікчемним. Якщо сторони домовились щодо усіх істотних умов договору, що підтверджується письмовими доказами, і відбулося повне або часткове виконання договору, але одна із сторін ухилилася від його нотаріального посвідчення, суд може визнати такий договір дійсним. У цьому разі наступне нотаріальне посвідчення договору не вимагається. Пунктом 13 постанови Пленуму Верховного Суду України від 6 листопада 2009 р. № 9 Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними, роз'яснено, що з підстав недодержання вимог закону про нотаріальне посвідчення правочину нікчемними є тільки правочини, які відповідно до чинного законодавства підлягають обов'язковому нотаріальному посвідченню. При розгляді таких справ суди повинні з'ясувати, чи підлягає правочин обов'язковому нотаріальному посвідченню, чому він не був нотаріально посвідчений, чи дійсно сторона ухилилася від його посвідчення та чи втрачена така можливість, а також чи немає інших підстав нікчемності правочину. У зв'язку з недодержанням вимог закону про нотаріальне посвідчення правочину договір може бути визнано дійсним лише з підстав, встановлених статтями 218 та 220 ЦК . Відповідно до обставин правовідносин, що фактично склалися між сторонами, та зазначених вище приписів законодавства, що регулюють дані правовідносини, позивач та [PERSON]. у звязку з відсутністю у [PERSON] правовстановлюючих документів на майно, уклали договір купівлі-продажу майна, обравши при цьому письмову форму укладення договору купівлі продажу без нотаріального посвідчення, та довіреності з наступним нотаріальним посвідченням цього договору. Про укладення між сторонами договору купівлі-продажу свідчить написана власноруч розписка [PERSON], зі змісту якої вбачається про намір укладення договору купівлі продажу належного йому майна у випадку невиконання боргових зобовязань. Про укладення між сторонами договору купівлі-продажу будинку свідчить укладений сторонами договір купівлі-продажу без нотаріального посвідчення , яким сторони погодили істотні умови купівлі-продаж будинку як предмет та ціна. При тому, що за умов викладених у договорі купівлі продажу та борговій розписці [PERSON] отримав від позивача грошові кошти в рахунок оплати купленого майна, у звязку з його перебуванням під арештом нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу будинку є неможливе. Згідно ст.228 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою. За таких обставин, зважаючи, що між сторонами укладений договір купівлі-продажу, сторони виконали свої зобов'язання по ньому, суд приходить до висновку про наявність достатніх підстав для визнання договору купівлі-продажу від 1 січня 2009 року (із внесеними змінами) дійсним та позивач правомірно набув право власності на вказане майно на підставі договору від 1 січня 2009 року, дане право не виконується з причин незалежних від сторін, тому право позивача підлягає захисту шляхом визнання права власності. Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Оскільки майно правомірно набуте позивачем на підставі оплатного договору з попереднім власником, укладеного до накладення арешту на майно, яке було передане позивачу та знаходиться у його законному володінні, тобто є власником майна, але не є боржником у виконавчому провадженні, у процедурі здійснення якого на майно накладено арешт за особистими зобовязаннями попереднього власника, а арешт майна є обмеженням права власності, у зв"язку з чим позовні вимоги підлягають до задоволення. Питання про стягнення судових витрат, на підставі ст. 88 ЦПК України, позивачем не ставилося, у зв'язку з чим судові витрати слід залишити за останнім.

Outcome: approved