Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-04 00:00:00

До Малиновського районного суду м. Одеси 15.10.2015 року звернулась [PERSON] із позовом до ФОП [PERSON], ТОВ «Мірель Трейд», третя особа: Інспекція з питань захисту прав споживачів в Одеській області про захист прав споживача, визнання порушеними права споживача, визнання дій щодо введення в обіг товару протиправними, визнання товару неякісною і небезпечною продукцією, зобовязання змінити маркування, зобовязання притягнення до відповідальності, стягнення моральної шкоди. В обґрунтування, свої позовних вимог позивач зазначила, що вона 29.01.2015 року в супермаркеті «Овєн», що розташований за адресою: м. Одеса, вул. Маршала Говорова, буд. 3-б, господарську діяльність в якому здійснює ФОП [PERSON], для цілей споживання племінниками віком 7 та 9 років придбала "Коктейльну вишню (Зелену) "Mikado". Згідно інформації на етикетці придбаного нею товару, виробником є МІКАДО [PERSON], (резидент [PERSON]), імпортером є ТОВ "Мірель Трейд". Також згідно інформації на етикетці цього товару, до його складу входить харчовий барвник Е102, що має назву «Тартразін». Оскільки у порушення вимог закону у маркуванні придбаного товару відсутнє застереження щодо наявності барвника Е102, який має шкідливий вплив на активність та увагу дітей, що порушує право позивача, як споживача відповідачами шляхом введення в обіг та реалізацію неякісного (з недоліком) товару, а також завдання цим моральної шкоди, що виразилась у її переживаннях у зв'язку з можливим споживанням товару дітьми, з підстав цього [PERSON] просить суд: - визнати її права як споживача порушеними з боку ФОП [PERSON] та ТОВ «Мірель Трейд»; - визнати дії ФОП [PERSON] та ТОВ «Мірель Трейд», щодо введення в обіг товару "Коктейльну вишню (Зелену) "Mikado" протиправними; - визнати товар "Коктейльну вишню (Зелену) "Mikado" неякісною та небезпечною продукцією; - зобов'язати ТОВ «Мірель Трейд» вилучити всі наявні партії товару "Коктейльної вишні (Зеленої) "Mikado", в якій порушено встановлений порядок маркування; - зобов'язати ТОВ «Мірель Трейд», змінити маркування товару "Коктейльна вишня (Зелена) "Mikado" та привести його у відповідність до вимог законодавства; - зобов'язати Інспекцію з питань захисту прав споживачів в Одеській області притягнути до відповідальності ФОП [PERSON] за реалізацію неякісної та небезпечної продукції, яка не відповідає вимогам нормативних документів товар Коктейльна вишня (Зелена) "Mikado" виробництва МИКАДО [PERSON] в порядку п. 2, ст. 23 Закону України «Про захист прав споживачів»; - зобов'язати Інспекцію з питань захисту прав споживачів в Одеській області притягнути до відповідальності ТОВ «Мірель Трейд» за реалізацію неякісної та небезпечної продукції, яка не відповідає вимогам нормативних документів товар Коктейльна вишня (Зелена) "Mikado" виробництва МИКАДО [PERSON] в порядку п. 2, ст. 23 Закону України «Про захист прав споживачів»; - стягнути солідарно з ФОП [PERSON] та ТОВ «Мірель Трейд» на користь [PERSON] в якості відшкодування моральної шкоди 50000 (пятдесят тисяч) гривень. Представник позивача [PERSON] за довіреністю [PERSON] в судовому засіданні підтримала заявлені позовні вимоги в повному обсязі та просила їх задовольнити. Представник відповідача ФОП [PERSON] за довіреністю [PERSON] в судовому засіданні просила суд відмовити в задоволенні позовних вимог з підстав їх недоведеності позивачем. Представник відповідача ТОВ «Мірель Трейд» за довіреністю [PERSON], в судовому засіданні просив суд, відмовити в задоволенні позовних вимог. Представник третьої особи Інспекції з питань захисту прав споживачів в Одеській області в судове засідання не з'явився про дату, час та місце судового засідання повідомлявся своєчасно та належним чином, причин неявки суду не повідомив. 22.12.2015 року представником відповідача ТОВ «Мірель Трейд» за довіреністю [PERSON], в судовому засіданні були надані письмові заперечення, згідно яких зазначено, що в продукті консервна «Вишня коктейльна (зелена)» виробництва Мікадо [PERSON], згідно висновку державної санітарно епідеміологічної служби України №05.03.02-03/65437 від 24.10.2014 року, який є дійним до 23.10.2018 року, відсутні будь які застереження щодо негативного впливу на здоров'я дітей або інших категорій населення. Маркування продукції здійснюється згідно вимог Закону України «Про безпечність та якість продуктів», ДСТУ 2633-2007 Продукція кондитерського виробництва. Терміни та визначення понять та ДСТУ 4518-2008 Національний стандарт України «Продукти харчові. Маркування для споживачів. Загальні правила» та Наказу № 487 від 28.10.2010р. «Про затвердження Технічного регламенту щодо правил маркування харчових продуктів». Представник також зазначив, що не підлягає задоволенню і вимога про відшкодування моральної шкоди, визначена позивачем в сумі 50000 грн., оскільки незрозуміло, в чому полягає моральна шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю та яких осіб заподіяно позивачу дану моральну шкоду, з яких міркувань вона виходить визначаючи розмір шкоди саме в сумі 50000 грн., а також не надано доказів, якими підтверджується факт її заподіяння. В звязку з чим, представник відповідача вважає, що позовні вимоги є необґрунтованими та безпідставними, а тому задоволенню не підлягають. 27.01.2016 року представником відповідача ФОП [PERSON] за довіреністю [PERSON], в судовому засіданні також подані заперечення, згідно яких зазначено, що вказана спірна продукція постачається у роздрібну торгівлю лише за наявності документів, що засвідчують їх якість та безпеку. Представник відповідача вказує, що Постановою Кабінету Міністрів України від 04.01.1999 р. № 12 «Про затвердження переліку харчових добавок, дозволених для використання у харчових продуктах» визначено перелік харчових добавок дозволених для використання у харчових продуктах, до яких і входить добавка Е102, що також підтверджується листом [PERSON] охорони здоров'я України від 02.06.2015 року. Водночас дозволяється використання харчових добавок, на які отримані позитивні висновки державної санітарно-епідеміологічної експертизи та відносно яких існують затверджені Головним державним санітарним лікарем України санітарно-епідеміологічні нормативи стосовно рівня включень таких харчових добавок у певних видах харчових продуктів. Стосовно харчової добавки Е102 були затверджені гігієнічні нормативи постановою Головного державного санітарного лікаря України № 37 від 27.12.1999 року. В зв'язку з чим представник відповідача ФОП [PERSON] за довіреністю [PERSON], просила суд, відмовити в задоволенні позовної заяви [PERSON]А Дослідивши матеріали справи, наявні докази, заслухавши пояснення учасників судового процесу, суд вважає, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню, з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що позивач 13.02.2015 року, в магазині «Овєн», що розташований за адресою: м. Одеса, вул. Маршала Говорова, буд. 3-б, придбала Коктейльну вишню (Зелену) "Mikado", що підтверджується фіскальним чеком від 13.02.2015 року. Позивач у підтвердження своїх доводів, що вона придбала продукцію для своїх племінників, подала до суду копії свідоцтв про народження: [PERSON], [INFO] та [PERSON], 18.02.2005 року. Але при цьому позивачем не надано будь-яких інших доказів, що підтверджують її родинні відносини з вказаними дітьми. З підстав чого, суд вважає недоведеними позивачем обставини, щодо наявності у неї племінників. Згідно договору оренди нежитлового приміщення №17 від 01.05.2014 року, акту прийому передачі нежитлового приміщення до Договору оренди нежитлового приміщення №17 від 01.05.2014 року, та додаткової угоди №1 до договору №17 від 01.05.2014 року, вбачається, що магазин «Овєн», що розташований за адресою: м. Одеса, вул. Маршала Говорова, буд. 3-б, орендує ФОП [PERSON], для здійснення господарської діяльності. Як вбачається з фотокопії маркування на етикетці розташованої на зворотному боці "Коктейльної вишні (Зеленої) ТМ "Mikado", вона містить барвник Е 102, імпортером указано ТОВ "Мірель Трейд". Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України "Про захист прав споживачів", споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право зокрема на: необхідну, доступну, достовірну та своєчасну інформацію про продукцію, її кількість, якість, асортимент, а також про її виробника (виконавця, продавця). У відповідності до ч. ч. 1, 3 ст. 6 Закону України "Про захист прав споживачів", продавець (виробник, виконавець) зобов'язаний передати споживачеві продукцію належної якості, а також надати інформацію про цю продукцію. Вимоги до продукції щодо її безпеки для життя, здоров'я і майна споживачів, а також навколишнього природного середовища встановлюються нормативними документами. Щодо окремих груп продукції зазначені вимоги встановлюються законами та іншими нормативно-правовими актами. На товари, що ввозяться на територію України, повинен бути передбачений законодавством документ, який підтверджує їх належну якість. Відповідно ч. 1 ст. 15 Закону України "Про захист прав споживачів", визначено, що споживач має право на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію, що забезпечує можливість її свідомого і компетентного вибору. Інформація повинна бути надана споживачеві до придбання ним товару чи замовлення роботи (послуги). Інформація про продукцію не вважається рекламою. Відповідно до ч. 1 ст. 700 ЦК України продавець зобов'язаний надати покупцеві необхідну і достовірну інформацію про товар, що пропонується до продажу. Зазначені норми містять вимоги до інформації, що надається споживачу для прийняття свідомого і компетентного вибору товару, може бути розміщено у місцях, де вона реалізується, а також за згодою споживача доводитися до нього за допомогою засобів дистанційного зв'язку. Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 38 Закону України "Про безпечність та якість харчових продуктів", забороняється обіг харчових продуктів, етикетування яких не відповідає цьому Закону та відповідним технічним регламентам. Усі харчові продукти, що знаходяться в обігу в Україні, етикетуються державною мовою України та містять у доступній для сприймання споживачем формі інформацію про застереження щодо споживання харчового продукту певними категоріями населення (дітьми, вагітними жінками, літніми людьми, спортсменами та алергіками), якщо такий продукт може негативно впливати на їх здоров'я при його споживанні». Окрім вище зазначеного, відповідно п. 16 Правил роздрібної торгівлі непродовольчими товарами, затверджених наказом [PERSON] економіки України від 19.04.2007 року № 104, здійснюючи продаж непродовольчих товарів вітчизняного та іноземного виробництва, працівники суб'єкта господарювання зобов'язані надати споживачам необхідну, достовірну та своєчасну інформацію про товари в супровідній документації, що додається до продукції, на етикетці, а також маркуванням чи іншим способом (у доступній наочній формі), прийнятим для окремих видів товарів, яка має містити, зокрема, відомості про вміст шкідливих для здоров'я речовин, які встановлені нормативно-правовими актами, та застереження щодо застосування окремих товарів, якщо такі застереження встановлені нормативно-правовими актами. Вимоги до маркування кондитерських виробів передбачені ДСТУ 2633-2007 " Продукція кондитерського виробництва. Терміни та визначення понять" та ДСТУ 4518-2008 Національний стандарт України «Продукти харчові. Маркування для споживачів. Загальні правила». Відповідно до п. 4.5.1.8 ДСТУ 4518-2008 Національних стандартів України «Продукти харчові. Маркування для споживачів. Загальні правила», у разі, якщо продукт може негативно впливати па здоров'я споживача, виробник зобов'язаний нанести на маркування інформацію щодо застереження споживання харчового продукту певними категоріями населення (дітьми, вагітними жінками, літніми людьми, спортсменами та алергіками) за обов'язкової наявності висновку Центрального органу виконавчої влади з питань охорони здоров'я». Кореспондуюча норма також міститься у п. 4.5.5.3 ДСТУ 4518-2008 Національних стандартів України «Продукти харчові. Маркування для споживачів. Загальні правила», застереження щодо споживання певними категоріями населення з окремими видами захворювань виробник зобов'язаний нанести на етикетку або контретикетку, кольєретку, або ярлик, або листок-вкладиш, який додають до кожного пакування за обов'язкової наявності висновку Центрального органу виконавчої влади з питань охорони здоров'я.» Згідно пункту 1 Положення «Про Державну санітарно - епідеміологічну службу України», затвердженого Указом Президента України від 06.04.2011 року № 400/2011, Державна санітарно-епідеміологічна служба України (Держсанепідслужба України) є центральним органом виконавчої влади, що входить до системи органів виконавчої влади у галузі охорони здоров'я. Відповідно до висновку держаної санітарно епідеміологічної експертизи №05.03.02-03/65437 від 24.10.2014 року, який дійсний до 23.10.2018 року, що затверджений Державною санітарно епідеміологічною службою України, складений на підставі протоколу експертизи №11035 від 23.10.2014 року, вбачається, що фрукти консервовані в асортименті, зокрема "Коктейльні вишні (Зеленої) "Mikado", виробником якого є МІКАДО [PERSON], (резидент [PERSON]), а імпортером є ТОВ "Мірель Трейд", за результатами державної санітарно епідеміологічної експертизи за наданими заявником зразками, відповідають вимогам діючого санітарного законодавства України та можуть бути використанні в сфері харчування населення. Окрім того в зазначеному висновку відсутні будь які застереження, щодо негативного впливу на дітей або на інші категорії населення. З матеріалів справи вбачається, що позивач, з моменту купівлі продукції, для з'ясування якості продукції до відповідача та інших компетентних органів не зверталася. Також позивач не відмовилася від здійснення покупки зазначеної продукції. Харчові добавка Е102 (Тартразін) є дозволеною для використання у харчових продуктах, які виготовляються та реалізуються на території України на підставі «Переліку харчових добавок, дозволених для використання у харчових продуктах», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 12 від 04.01.1999 року (із змінами та доповненнями). Приписи щодо необхідності зазначення додаткової інформації у маркуванні харчових продуктів, які містять Тартразін (Е 102) у Додатку № 5 Технічного регламенту щодо правил маркування харчових продуктів, який затверджено наказом № 487 Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 28.10.2010р. При цьому, у відповідності до абз. 1 п. 2 Технічного регламенту, вимоги цього Технічного регламенту поширюються на маркування (етикетування) розфасованих продуктів харчування, що реалізуються кінцевому споживачу через оптову або роздрібну торговельну мережу, а також закладам ресторанного господарства (ресторанам, їдальням, лікарням та іншим аналогічним закладам). Разом з тим, у самому Наказі № 487 від 28.10.2010 (яким затверджено Технічний регламент), зокрема, зазначено: Пункт 4: Державному підприємству "Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості": - переглянути національний стандарт ДСТУ 4518:2008 "Продукти харчові. маркування для споживачів. Загальні правила". - довести цей наказ до технічних комітетів стандартизації та організацій-розробників національних стандартів на харчову продукцію. Пункт 5: Технічним комітетам стандартизації та організаціям-розробникам національних стандартів на харчову продукцію привести свої нормативні документи у відповідність з вимогами Технічного регламенту. Проте, не приведення всіх державних стандартів у відповідність до положень Технічного регламенту не може бути підставою для висновку про порушення відповідачем, як суб'єктом господарювання (до компетенції якого не належать повноваження щодо перегляду ДСТУ та приведення нормативних документів у відповідність з вимогами Технічного регламенту), приписів чинного законодавства, а лише може бути підставою для висновку про наявність правової колізії. Відповідно до п. 4 [PERSON] юстиції України від 26.12.2008 N 758-0-2-08-19, при розбіжності між загальним і спеціальним нормативно-правовим актом перевага надається спеціальному, якщо він не скасований виданим пізніше загальним актом. Так, з положень п. 1 Технічного регламенту вбачається, що цей Технічний регламент визначає загальні вимоги до маркування (етикетування) розфасованих харчових продуктів, які вводяться в обіг в Україні, тобто є загальним нормативно-правовим актом, в той час, як ДСТУ містить вимоги до маркування конкретного продукту, тобто є спеціальним нормативно-правовим актом, який і підлягає у даному випадку до застосування до приведення останнього у відповідність до вимог Технічного регламенту на законодавчому рівні. Згідно ч. 3 ст. 10 ЦПК України, визначено, що кожна сторно повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 4 ст. 60 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи, що у судовому засіданні на підставі наданих сторонами доказів установлено, що "Коктейльна вишня (Зелена) "Mikado" відповідає встановленим медичним критеріям, а позивачем не доведено належними та допустимими доказами порушення її права споживача не ненадання їй необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію, а також реалізацію неякісного, небезпечного товару, суд вважає за доцільне відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог. Оцінюючи вимоги про відшкодування моральної шкоди суд виходить з того, що відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не повязана з розміром цього відшкодування Згідно зі ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. З аналізу вище зазначених правових норм вбачається, що обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою останнього в її заподіянні. Позивачем та його представником не надано до суду будь-яких доказів реального заподіяння моральної шкоди, як і не наведено розмір компенсації який був би співрозмірним із заявленими позовними вимогами за позовами. Враховуючи відсутність обґрунтування вимоги про відшкодування моральної шкоди, відсутність будь-яких доказів, а також враховуючи, що суд відмовляє в задоволенні позовних вимог в частині порушення прав споживача, визнання порушеними права споживача, визнання дій щодо введення в обіг товару протиправними, визнання товару неякісною і небезпечною продукцією, зобовязання змінити маркування, зобовязання притягнення до відповідальності, суд вважає за доцільне відмовити позивачу [PERSON], в задоволенні позовних вимог, щодо стягнення в солідарному порядку з ФОП «Мірель Трейд» та ФОП [PERSON] на її користь моральної шкоди. Як вказує ст. 79 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи. Судом встановлено, що при подачі позову, позивач не оплачував судовий збір посилаючись на норми ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів». Згідно п. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою сплаті підлягає судовий збір у розмірі 0,4 мінімальної заробітної плати (487,20 грн.). Відповідно до ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. Суд враховує, що чинним Законом України «Про судовий збір» не передбачено звільнення від оплати судового збору осіб, які подають позов про захист прав споживачів, тому судовий збір підлягає стягненню з [PERSON] за кожну вимог немайнового характеру, згідно заявленого позову таких вимог вісім (487,20х8=3897,60). У звязку з вищевикладеним, судовий збір у розмірі 3897 гривень 60 копійок підлягає стягненню з позивача на користь держави.\~

Outcome: approved