Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-21 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] та [PERSON] про захист честі та гідності, ділової репутації та стягнення моральної шкоди, мотивуючи його тим, що 23 листопада 2016 року Служба безпеки України спільно з прокуратурою затримали у центрі м. Черкаси під час отримання пяти тисяч доларів США неправомірної вигоди провідного державного інспектора відділу оперативної роботи Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Черкаській області [PERSON] Згідно ухвали Придніпровського районного суду м. Черкаси від 24.11.2016 р., справа № 711/10140/16-к, злочинну діяльність організував в.о. заступника начальника [PERSON] [PERSON]Було відкрито кримінальне провадження за ч. 3 ст. 368 Кримінального кодексу України.Після цього 28.11.2016 головним державним інспектором Синицею О.М. та провідним державним інспектором Жуковим М.В., була проведена прес-конференція, на якій за відсутності будь-яких доказів, останні поширили про позивача недостовірну інформацію, яка принижує його честь і гідність, негативно впливає на його ділову репутацію. Так, на відео, яке було опубліковано 28.11.2016 на сайті YouTube Пресс-конференція після гучного корупційного скандалу в рибоохороні (https://www.youtube.com/watch?v=Hxry31Hy0pE), а 29.11.2016 на сайті Antenna-TV У [PERSON] заявили про сфабрикованість справи про хабар рибінспектору (http://antenna.com.ua/) [PERSON] зазначив: Після мого призначення до мене підійшов начальник[PERSON] [PERSON] і почав просити мене, щоб інспектори не чіпали ряд підприємств, які займаються промисловим виловом офіційно риби. Я його спитав, яке він має відношення до цих підприємств. На що він відповів мені, що він має безпосереднє відношення до цих підприємств. Це підприємства.... В мене є даже назви підприємств: Морєход 3000, РА-Сан 2000, Задоя, Блакитна нива, Еллада, КМІ, СОМ, Рибколгосп, Рець, Заєць. Щоб ви розуміли, відсотків 80 користувачів повинні були платити начальнику [PERSON] за те, щоб їх не трогали. Йому готові були платити ці користувачі від 20 до 30 тисяч кожен підприємець. На це я відповів, що не буду давати ніяких указівок інспекторам, тому що це корупційні вказівки....Після цього в мою сторону були погрози, що якоби в мене або можуть знайти кошти, зброю, наркотики, оскільки в нього є знайомі в органах. ...як ми написали на одне підприємство ФОП Задоя, після чого ми вилучили човен, ятеря, 2 штуки, після чого [PERSON] мене попросив щоб я допоміг йому повернути ці ятеря так як він людині пообіцяв що його не буде ніхто трогати. [PERSON] на прес-конференції зазначив: оця людина, котра до мене зателефонувала, як я потім дізнався кум нинішнього теперішнього начальника [PERSON] [PERSON]. По моїй оперативній інформації оцей кум [PERSON], вони спілкувались вже давно, він йому платив близько 20000 грн. в місяць Так як начальника [PERSON] [PERSON] відсторонили від посади він почав користуватись своїми звязками в СБУ та органах прокуратури для того щоб підставити [PERSON]. Того ж дня 28.11.2016 о 18.57 на сайті новин Про все Я грошей не брав, - інспектор Черкасирибоохорони відкидає звинувачення у хабарництві (http://provce.ck.ua/ya-hroshej-ne-brav-inspektor-chei-kasyryboohorony-vidkydaje- zvynuvachennya-u-habamytstvi/) зявилась подібна інформація: Під час розмови був присутній ще один рибак. І вони почали говорити мені про якісь ятері, щоб я їх повернув, і натякали на якийсь хабар. Як я потім довідався, чоловік, який домовлявся про зустріч, - кум начальника рибоохорони, - розповідає інспектор. - Я грошей не брав. [PERSON] припускає, що за цією історією стоїть керівництво рибоохорони. Така ж сама інформація опублікована 29.11.2016 о 16.06 на сайті новин ПРОЧЕРК Звинувачений у хабарі інспектор рибоохорони каже, що грошей у руки не брав (http://procherk.info/news/7-cherkassy/48222-zvinuvachenij-u-habari-inspektor-riboohoroni-kazhe-scho-groshej-u-ruki-ne-brav), де зазначено: На мою думку, відсторонений керівник рибоохорони [PERSON] застосовує своїзвязки у правоохоронних органах, щоб підставити (нинішнього керівника, - [PERSON], - зазначив [PERSON]. Після мого призначення до мене підійшов начальник [PERSON] [PERSON] і почав просити, щоб інспектори не чіпали підприємств, які офіційно займаються промисловим виловом риби, - розповів пан [PERSON]. - Я його спитав, яке він має відношення до цих підприємств? Він відповів, що - безпосереднє... Щоб ви розуміли, відсотків 80 користувачів повинні були платити начальнику [PERSON] за те, щоб їх не чіпав. Користувачі були готові платити йому від 20 до 30 тисяч кожен. На це я відповів, що не буду давати ніяких указівок інспекторам, тому що це була б корупція. Після цього в мій бік були погрози, що в мене або в інспекторів можуть знайти кошти, зброю, наркотики, оскільки в нього є знайомі в органах. За словами [PERSON], після того, як рибоохорона стала фіксувати порушення риболовних підприємств і вилучати човни та знаряддя лову [PERSON] попросив його допомогти повернути вилучене. Крім того, 29.11.2016 о 16.06 на Всеукраїнському інтернет-порталі UKRAINE-in Звинувачений у хабарі інспектор рибоохорони каже, що грошей у руки не брав опублікована аналогічна за змістом інформація як і на сайті новин ПРОЧЕРК. Позивачу вказує, що поширення відповідачами зазначеної вище негативної інформації щодо нього недостовірною та такою, що порочить його честь, гідність і ділову репутацію, а характер поширеної інформації свідчить про її негативне спрямування, оскільки його фактично прирівнюють до особи, яка вчинила корупційні дії. Йому ставиться у вину керівництво протиправними схемами, пов'язаними із зловживанням службовим становищем та хабарництвом. Неправдиво зазначається про те, що підприємства ТОВ Морєход 300, ПП РА-Сан 2000, ФОП [PERSON], ТОВ Блакитна нива, ТОВ Еллада, TOB КМІ, ПП СОМ, ТОВ Рибколгосп, ПП Рець, ПСРП Зайцев платили мені від 20 до 30 тисяч гривень в місяць, що [PERSON], який є фігурантом кримінальної справи, ніби то мій кум платив мені 20 000 гривень в місяць. Відповідачі звинувачують його в тому, що він просив повернути вилучені під час вчинення адміністративного правопорушення знаряддя лову, що також не відповідає дійсності. Жодні кримінальні провадження з цього приводу не порушувались, а отже ця інформація є недостовірною. Крім того, відповідачі обвинувачують його у вчиненні кримінального правопорушення щодо погроз підкинути кошти, зброю, наркотики, а також у змові з правоохоронними органами. Ця інформаціє є неправдивою та підлягає спростуванню. Поширення негативної та недостовірної інформації посадовими особами [PERSON], а саме провідним державним інспектором Жуковим М.В. та головним державним інспектором Синицею О.М., який навіть виконував обовязки заступника начальника [PERSON] та голови комісії з ліквідації, дискредитує його в очах оточуючих, формуючи відповідну негативну оцінку його ділових та професійних якостей, може сформувати або уже сформувало у громадськості думку про його причетність до кримінальної діяльності, корупції та хабарництва, що не відповідає дійсності та ганьбить його особисто, порушує його право на повагу до честі та гідності, а також на недоторканість ділової репутації. Поширена інформація викладена у формі конкретних фактів і є активним твердженням, а не оціночним судженням, адже в оспорюваних статтях містяться фрагменти, які не можна розцінювати як гостру критичну оцінку діяльності позивача. Натомість в них прямо вказується про вчинення позивачем тих чи інших правопорушень, а тому зазначені обставини можуть бути перевірені на предмет їх правдивості і достовірності. Позивач вважає, що недостовірна інформація стосовно нього доведена до відома багатьох осіб шляхом її поширення через мережу Internet (наприклад, 336 переглядів на сайті YouTube); поширена інформація стосується конкретно його, поширена інформація є недостовірною, тобто такою, яка не відповідає дійсності; поширена інформація порушує його особисті немайнові права. Розповсюдження вказаної недостовірної інформації, яка має негативний характер, завдає шкоди не тільки честі та гідності, але і його діловій репутації. Поширена відповідачами недостовірна інформація негативно вплине подальшу карєру позивача як державного службовця. Позивач має намір продовжувати державну службу та приймати участь у відповідних конкурсах, поширена недостовірна інформація негативно вплине на рішення конкурсної комісії. Оскільки обвинувального вироку, який вказував би про винуватість позивача не існує, тому поширена відповідачами інформація про ці обставини є недостовірною. Внаслідок розповсюдження відповідачами відносно позивача недостовірної інформації, яка була оприлюднена, дискредитовано ділову репутацію позивача як людини, як посадової особи, що змусило його виправдовуватися перед людьми, керівництвом, трудовим колективом, через що він сильно переживав та нервував, втратив спокій та сон, погано себе почував як морально, так і фізично. 28.11.2016 року після психоемоційного навантаження він відчув сильний головний біль, що супроводжувався запамороченням, тиснучим болем в області серця, серцебиттям. Артеріальний тиск при цьому був 180/2 мм рт ст. намагався самостійно знизити АТ, прийняв каптопрес. Тиск 160/100 тривав кілька днів. Звернувся за допомогою в Черкаський обласний кардіологічний центр та був госпіталізований у загальному стані середньої тяжкості з діагнозом ренопаринхіматоза артеріальна гіпертензія II ст., кризовий перебіг, неускладнений кардіоцеребральний криз 8.12.2016, 14.12.2016, 17.12.2016, шлуночкові екстрасистолія IV клас за Lown, минуча АВ блокада І ст. ризик 2, гіпертензивне серце; СН І ст., ФК ?? за NYHA, CKX конкременти в обох нирках.У звязку з чим перебував на стаціонарному лікуванні з 08.12.2016 р. по 22.12.2016 р. у Черкаському обласному кардіологічному центрі. Позивач вважає, що своїми діями [PERSON] та [PERSON] завдали йому моральну шкоду, яку він оцінює у розмірі 20 тисяч грн., виходячи з тих обставини за яких було здійснено розповсюдження недостовірної інформації, та обсягу страждань, які він зазнав. Просить стягнути з відповідача [PERSON] на його користь моральну шкоду у розмірі 15\~000,00 грн. та з [PERSON] у розмірі 5000,00 грн. Також просить стягнути на його користь солідарно з відповідачів суму матеріальної шкоди, що складається з витрат на лікування у розмірі 1746,65 грн. та зобовязати їх протягом 10 днів з дня набрання законної сили рішенням суду по справі спростувати у такий же спосіб, у який вона була поширена, інформацію, опубліковану 28.11.2016 на сайті YouTube Пресс-конференція після гучного корупційного скандалу в рибоохороні, 29.11.2016 о 16.06 на сайті новин ПРОЧЕРК Звинувачений у хабарі інспектор рибоохорони каже, що грошей у і не брав, 28.11.2016 о 18.57 на сайті новин Про все «Я грошей не брав, - інспектор Черкасирибоохорони відкидає звинувачення у хабарництві,29.11.2016 р. о 16.06 на Всеукраїнському інтернет-порталі UKRAJNE-in Звинувачений у хабарі інспектор рибоохорони каже, що грошей у руки не брав, 29.11.2016 на сайті Antenna-TV У [PERSON] заявили про сфабрикованість справи про хабар рибінспектору наступного змісту: СПРОСТУВАННЯ! Ми, [PERSON] та [PERSON] спростовуємо недостовірну інформацію відносно [PERSON], поширену на прес-конференції 28.11.2016 та опубліковану на сайті YouTube Пресс-конференція після гучного корупційного скандалу в рибоохороні, 29.11.2016 о 16.06 на сайті новин ПРОЧЕРК Звинувачений у хабарі інспектор рибоохорони каже, що грошей у руки не брав, 28.11.2016 о 18.57 на сайті новин Про все Я грошей не брав, - інспектор Черкасирибохорони відкидає звинувачення у хабарництві», 29.11.2016 о 16.06 Всеукраїнському інтернет-порталі UKRAINE-in Звинувачений у хабарі інспектор рибоохорони каже, що грошей у руки не брав, 29.11.2016 на сайті Antenna-TV У [PERSON] заявили про сфабрикованість справи про хабар рибінспектору. В судовому засіданні позивач та його представник підтримали позовні вимоги та просили їх задоволити. Відповідачі в судове засідання не зявились, хоча про час і місце його проведення повідомлялись у встановленому законом порядку, що підтверджується даними рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення та конвертів, які повернулись на адресу із зазначенням причини повернення за закінченням терміну зберігання, а тому суд вважає за можливе розглядати цивільну справу за відсутності відповідачів та ухвалити заочне рішення по даній справі в порядку ст. 224 ЦПК України. Заслухавши пояснення\~ позивача та його представника, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, оцінивши їх в сукупності, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши фактичні обставини суд приходить до висновку про необхідність часткового задоволення позовних вимог. Відповідно до роздруківок з інтернет сайтів You Tube «Прес-конференція після гучного корупційного скандалу в рибоохороні», 29.11.2016 року о 16.06 на сайті новин «Прочерк» «Звинувачений у хабарі інспектор рибоохорони каже, що грошей в руки не брав», 28.11.2016 о 18.57\~ на сайті новин «Про все» «Я грошей не брав, - інспектор Черкасирибоохорони відкидає звинувачення у хабарництві», 29.11.2016 о 16.06 на Всеукраїнському інтернет порталі Ukraine-in «Звинувачений у хабарі інспектор рибоохорони каже, що грошей в руки не брав», 29.11.2016 на сайті Antena-TV «У [PERSON] заявили про сфабрикованість справи про хабар рибінспектору» на даних інтернет-сайтах розміщено інформацію з прес-коференції від 28.11.2016 року, яка була проведена головним державним інспектором Синицею О.М. та провідним державним інспектором Жуковим М.В. Згідно з випискою № 4327 виданою Черкаським обласним кардіоцентром, [PERSON] поступив до закладу 08.12.2016 року та був виписаний 21.12.2016 року. У анамнезі захворювання зазначено погіршення самопочуття 28.11.2016 року, коли після психоемоційного навантаження відчув сильний головний біль, що супроводжувався запамороченням, тиснучим болем у області серця, серцебиттям. АТ при цьому 180/2 мм рт. ст. намагався самостійно знизити АТ , прийняв каптопрес. Тиск 160/100 тривав кілька днів. Звернувся за допомогою в ЧОКЦ, був госпіталізований для обстеження та лікування. Згідно з листком непрацездатності, виданим ЧОКЦ, [PERSON] був звільнений від роботи з 08.12.2016 року до 21.12.2016 року. Відповідно до товарних чеків від 21.12.2016 р. за № ЧЗ-Чк-0044900 на суму 599.20 грн, від 21.12.2016 р. за № Чз-Чк-0044901 на суму 297,10 грн., за № ЧЗ-Чк-0002145 від 20.01.2017 р. на суму 262,45 грн., за № Чз-Чк-0002144 від 20.01.2017 р. на суму 587,90 грн. придбано ліки, які зазначено у виписці № 4327 ЧОКЦ. У судовому засіданні досліджено доказ, а саме переглянуто відеозапис прес-конференції від 28.11.2016 року, що міститься на диску, який надано позивачем. З вказаного відеозапису вбачається, що [PERSON] та [PERSON] розповідали інформацію, про яку у позовній заяві зазначає позивач та яка згодом була розповсюджена у мережі інтернет. Конституція України\~визнає честь і гідність людини найвищою соціальною цінністю, а також право кожного на повагу до його гідності (ст.ст.3,28 Конституції України). Відповідно до ч.5\~ст.55 Конституції України\~кожен має право будь - якими засобами не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень та протиправних посягань. Положеннями ч.1\~ст.297 ЦК України\~передбачено, що кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканими. Фізична особа має право звернутися до суду із позовом про захист її гідності та честі. Згідно\~ст. 275 ЦК України\~фізична особа має право на захист свого немайнового права від протиправних посягань з боку інших осіб. Захист особистого немайнового права здійснюється у спосіб, передбачений\~главою 3 цього Кодексу. Вибір способу захисту особистого немайнового права, зокрема права на повагу до гідності та честі, права на недоторканість ділової репутації, належить позивачеві. Як роз'яснено у п.п.15,18\~постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи" №1 від 27 лютого 2009 року, при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і всебічно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв'язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво,\~ тобто містить відомості про події та явища,\~ яких не існувало взагалі або\~ які\~ існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні\~ або перекручені). Згідно з частиною третьою статті 277 ЦК ( 435-15 ) негативна інформація, поширена\~ про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе\~ протилежного (презумпція добропорядності). Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів\~ моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації. Згідно з положеннями статті 277 ЦК ( 435-15 ) і статті 10 ЦПК ( 1618-15 ) обов'язок довести, що поширена інформація є достовірною, покладається на відповідача, проте позивач має право подати докази недостовірності поширеної інформації. Позивач повинен довести факт поширення інформації\~ відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права. Так, в судовому засіданні встановлено, що відповідачі під час проведення прес-конференції 28.11.2016 року поширювали недостовірну інформацію, зокрема жодним належним доказом не підтвердивши останню, чим принизили честь та гідність позивача. Також, оскільки відповідачі у судове засідання не зявились та не довели достовірність поширеної ними інформації, суд приходить до висновку, що вона є недостовірною. Як вбачається з роз'яснень п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 27.02.2009 року Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи, якщо суб'єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на відповідача може бути покладено обов'язок відшкодувати моральну шкоду.\~\~ Згідно ст. 23 ЦК України - особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. До того ж, відповідно до роз'яснень, викладених у п.27\~постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи" від 27 лютого 2009 року №1, способами захисту гідності, честі чи ділової репутації від поширення недостовірної інформації можуть бути, крім права на відповідь та спростування недостовірної інформації, також і вимоги про відшкодування збитків та моральної шкоди, заподіяної такими порушеннями як фізичній, так і юридичній особі. Зазначені вимоги розглядаються у відповідності до загальних підстав щодо відповідальності за заподіяння шкоди. З позову [PERSON] вбачається, що позивач в своїх обґрунтуваннях щодо моральної шкоди, посилався саме на приниженні його честі та гідності, вказуючи, що відповідачі поширили недостовірну інформацію, що призвело до порушення його соціальних звязків та вплинуло на психоемоційний стан. Суд приходить до висновку, що недостовірна інформація відносно [PERSON] поширена [PERSON] та [PERSON] під час проведення ними прес-конференції 28.11.2016 року є такою, що принижує його честь і гідність. З урахуванням роз'яснень, даних у п. 9\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди"\~(з наступними змінами і доповненнями) та виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає, що визначена позивачем сума моральної шкоди часткового відповідає характеру та обсягу страждань, що завдані позивачу діями [PERSON] та [PERSON] та підлягає до стягнення з відповідачів: зокрема з [PERSON] у розмірі 6000,00 грн., а з [PERSON] у розмірі 3000, 00 грн., з огляду на те, що кількість недостовірної інформації, яка поширювалась [PERSON] є більшою від кількості недостовірної інформації, яка поширювалась [PERSON] Відшкодування моральної шкоди, буде еквівалентним способом захисту порушеного особистого немайнового права позивача. Крім того, суд вважає обґрунтованою та доведеною належними доказами суму матеріальних збитків, понесених позивачем на лікування, тому витрати у сумі 1746, 45 грн. необхідно солідарно стягнути з відповідачів. Разом з тим, вимога позивача щодо зобовязання відповідачів спростувати поширену неправдиву інформацію відносно нього шляхом опублікування на інтернет-сайтах інформації, що спростовує неправдиву, підлягає до часткового задоволення, оскільки позивач не надав суду доказів того, що саме відповідачі розмістили вказану інформацію у інтернеті, а отже її спростування має відбутись тим способом, яким вона була поширена - шляхом проведення відповідачами прес-конференції. В порядку ст. 88 ЦПК України з [PERSON] та [PERSON] необхідно стягнути судовий збір на користь [PERSON], сплачений ним при подачі до суду позову у розмірі 1280 грн. солідарно. На підставі викладеного,

Outcome: partial