Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-25 00:00:00

[PERSON] \~звернувся в суд з позовом до ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: [PERSON] про відшкодування завданої шкоди в дорожньо-транспортній пригоді. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 26.01.2019 року близько 15 год. 40 хв. в с. Бережанка Чемеровецького району водій [PERSON] керуючи автомобілем ВАЗ 21099 державний номерний знак [NUMBER] на перехресті нерівнозначних доріг, не надав дорогу автомобілю «Skoda Oktavia» державний номерний знак [NUMBER] під керуванням водія [PERSON] , внаслідок чого допустив зіткнення транспортних засобів. Внаслідок зіткнення, автомобіль «Skoda Oktavia» державний номерний знак [NUMBER] зазнав значних механічних ушкоджень. Враховуюче те, що водій автомобіля ВАЗ 21099 державний номерний знак [NUMBER] , [PERSON] визнав свою провину у виникненні даної ДТП, та той факт, що його цивільно-правова відповідальність була застрахована ПрАТ HACK "ОРАНТА" згідно полісу №АМ/7952244, водії відповідно до пункту 2.11 Правил дорожнього руху та п. 33.2 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» оформили дану дорожньо-транспортну пригоду шляхом складення повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду (Європротокол) та подали необхідні документи до страхової компанії винуватця ДТП, ПрАТ HACK "ОРАНТА" для здійснення страхового відшкодування. Відповідно до ремонтної калькуляції від №ВС8445НІ від 20.02.2019 року та дослідження №ВС8445НІ-2 від 21.02.2019 року, вартість матеріального збитку завданого власнику автомобіля «Skoda Oktavia» д.н.з. [NUMBER] з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу склала 20 546, 65 грн., однак всупереч викладеного ПрАТ HACK "ОРАНТА" з надуманих підстав здійснило виплату страхового відшкодування у розмірі лише 9273, 33 грн. (20546, 65/2 - 1000, 00 франшиза), що на думку позивача є протиправним та внаслідок чого він вимушений звернутися до суду за захистом своїх прав та охоронюваних законом інтересів. В судове засідання позивач та представник позивача не з`явилися, подали заяву про слухання справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримують, просять їх задовольнити, не заперечують проти заочного розгляду справи. Відповідач повторно не з`явився в судове засідання, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомив. Клопотань про відкладення розгляду справи від нього не надійшло. Відзив не подав. Третя особа\~на стороні\~відповідача,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог на\~предмет спору:\~ [PERSON] \~в судове\~засідання не\~з`явився,\~в матеріалах\~справи міститься\~заява в\~якій просить\~справу слухати\~у його\~відсутності,\~позов визнає. Тому суд вважає, що відповідач належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи та приходить до висновку за можливе розглядати справу у відсутності сторін в порядку заочного розгляду справи на підставі зібраних у справі доказів, згідно п. 1 ч. 1\~ст. 280 ЦПК України, та ухвалити заочне рішення, що відповідає положенням\~ст. 282 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. З матеріалів справи вбачається, що 26.01.2019 року близько 15 год. 40 хв. в с. Бережанка Чемеровецького району водій [PERSON] керуючи автомобілем ВАЗ 21099 державний номерний знак [NUMBER] на перехресті нерівнозначних доріг, не надав дорогу автомобілю «Skoda Oktavia» державний номерний знак [NUMBER] під керуванням водія [PERSON] , внаслідок чого допустив зіткнення транспортних засобів, що підтверджується повідомленням про ДТП від 26.01.2019 року. Відповідно до копії свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] власником автомобіля «Skoda Oktavia» державний номерний знак [NUMBER] є [PERSON] , за довіреністю від 08.11.2018 року даний автомобіль передано в користування [PERSON] . Згідно розрахунку страхового відшкодування ПрАТ HACK "ОРАНТА" від 04.03.2019 року розмір матеріального збитку становить 20546 грн. 65 коп. разом з тим сума страхового відшкодування становить 9273 грн. 33 коп. згідно п. 34 підставою для зменшення страхового відшкодування зазначена «обопільна вина». Як вбачається із страхового акту № ОЦВ 19-22-2703/1 від 05.03.2019 року ПрАТ HACK "ОРАНТА" виплатила [PERSON] 9273 грн. 33 коп.. Відповідно до зведеної таблиці даних попереднього розрахунку розміру матеріального збитку, дослідження № ВС 8445 НІ, який складений 21.02.2019 року розмір збитку становить 20\~546 грн. 65 коп.. Стаття 22 Цивільного кодексу України встановлює, що особа якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода); Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно частини 2 ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконаних робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до ст. 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням). Підстави та порядок здійснення страхового відшкодування регламентується Законом України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів». Зокрема статтею 29 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» (надалі Закон України № 1961-IV) встановлено, що у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством, включаючи витрати на усунення пошкоджень, зроблених навмисно з метою порятунку потерпілих внаслідок дорожньо - транспортної пригоди, з евакуацією транспортного засобу з місця дорожньо - транспортної пригоди до місця проживання того власника чи законного користувача транспортного засобу, який керував транспортним засобом у момент дорожньо-транспортної пригоди, чи до місця здійснення ремонту на території України. Якщо транспортний засіб необхідно, з поважних причин, помістити на стоянку, до розміру шкоди додаються також витрати на евакуацію транспортного засобу до стоянки та плата за послуги стоянки. Пунктом 33.2. ст. 33 Закону України № 1961-IV встановлено, що у разі настання дорожньо-транспортної пригоди за участю лише забезпечених транспортних засобів, за умови відсутності травмованих (загиблих) людей, а також за згоди водіїв цих транспортних засобів щодо обставин її скоєння, за відсутності у них ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, ці водії мають право спільно скласти повідомлення про дорожньо - транспортну пригоду. У такому разі водії транспортних засобів після складення зазначеного в цьому пункті повідомлення мають право залишити місце дорожньо-транспортної пригоди та звільняються від обов`язку інформувати відповідні підрозділи Національної поліції про її настання. У разі оформлення документів про дорожньо-транспортну пригоду без участі уповноважених на те працівників відповідних підрозділів Національної поліції розмір страхової виплати за шкоду, заподіяну майну потерпілих, не може перевищувати максимальних розмірів, затверджених Уповноваженим органом за поданням МТСБУ, що діяли на день настання страхового випадку. Розпорядженням Нацкомфінпослуг від 2.9.12.2016 №3471, максимальний розмір такого відшкодування складає 50 000 грн.. Розрахунок страхового відшкодування відповідач не заперечував, а враховуючи що даний розрахунок проведений самим страхувальником НАСК «Оранта», суд вважає його належним доказом доведення суми шкоди, яка, враховуючи, що сума матеріального збитку завданого в результаті даної дорожньо-транспортної пригоди не перевищує страхової суми передбаченої Законом, підлягає стягненню з відповідача. Досліджені судом докази того, що водій автомобіля ВАЗ 21099 державний номерний знак [NUMBER] , [PERSON] визнав свою провину у виникненні даної дорожньо-транспортної пригоди, спростовують «обопільну вину», як підставу зменшення розміру страхового відшкодування та доводять протиправність заниження його суми за шкоду заподіяну пошкодженням транспортного засобу на суму 10 273, 32 грн. (20546, 65/2 - 1000,00), а тому недоплачена сума страхового відшкодування підлягає стягненню в примусовому порядку. Окрім вищевикладеного, в зв`язку з простроченням страхової виплати, відповідач зобов`язаний сплатити пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожен день прострочення затримання, яка згідно розрахунку що подана до позовної заяви, розмір пені за період з 09.05.2019 року по 01.09.2019 року складає 1130, 03 грн., яка підлягає стягненню з відповідача. Відповідно до ст. 141 ЦПК України по справі наявні судові витрати, що складаються з судового збору в сумі 768 грн. 40 коп., витрат на професійну правничу допомогу 7302 грн. 75 коп., що підтверджується актом наданих послуг від 02.09.2019 року та розрахунковою квитанцією № 4 від 02.09.2019 року, які підлягають стягненню на користь позивача з відповідача. Доказів на спростування наданого позивачем розрахунку заборгованості відповідач не надав. На суд статтею 17 \~Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права. Згідно з практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає (постанова Верховного суду від 2 жовтня 2019 року справа № 201/17163/16-ц провадження № 61-13172св18). На підставі викладеного та

Outcome: approved