Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-04 00:00:00

23.07.2019 [PERSON] звернувся до суду з вищезазначеним позовом в якому просив виключити з актового запису №20 від 06.12.2010 року про народження [PERSON] , [INFO] , виданого виконавчим комітетом Головинської селищної ради Черняхівського району Житомирської області, відомості про [PERSON] , [INFO] , як батька дитини - [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог вказав, що 27.08.2010 року між ним - [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, який зареєстровано виконавчим комітетом Слобідської сільської ради Коростишівського району Житомирської області за актовим записом №4. В шлюбі у них народилося двоє дітей: [INFO] [PERSON] , а [INFO] [PERSON] , батьком яких записаний він - [PERSON] . У зв`язку із тим, що під час їхнього сумісного проживання вони не змогли створити нормальні сімейні стосунки, що призвело до фактичного припинення шлюбних відносин, за рішенням Черняхівського районного суду Житомирської області від 22.12.2015 року шлюб розірвано, а малолітніх дітей залишено проживати із матір`ю. Однак, у нього виникли сумніви відносно того, що саме він є батьком [PERSON] , а тому просив призначити судово-медичну молекулярно-генетичну експертизу на встановлення факту відсутності кровного споріднення між ним та [PERSON] . 12.02.2020 року ухвалою Черняхівського районного суду Житомирської області задоволено клопотання позивача та призначено по справі судово-медичну молекулярно-генетичну експертизу, на вирішення якої поставлено питання: чи є [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] , біологічним батьком дитини - [PERSON] , [INFO] .? Проведення експертизи доручено експертам Київського міського клінічного бюро судово -медичної молекулярно-генетичної експертизи (адреса: м.Київ, вул. Докучаєвська 4). До отримання експертного висновку провадження по справі зупинено. 14.08.2020 року на адресу суду надійшов висновок експерта №103-82-2020 від 03.08.2020 року. 17.09.2020 року провадження по справі поновлено. Позивач в судовому засіданні зазначив, що йому відомо про результати експертизи. Відповідач в судовому засіданні просила відмовити у позові та стягнути з позивача на її користь кошти у сумі 400 грн, які нею були затрачені на проїзд з дитиною до експертної установи. Третя особа в судовому засіданні при прийнятті рішення покладалась на розсуд суду. Вислухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що позовна заява не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі. В шлюбі у них народилось двоє дітей - дочок [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . 22.12.2015 року за рішенням Черняхівського районного суду Житомирської області шлюб між сторонами розірвано (а.с.4-6). Відповідно до свідоцтва про народження серія [NUMBER] , батьком [PERSON] , [INFO] , записано [PERSON] (а.с.4). Статтею 121 СК України зазначено, що права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. За приписами ст. 122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя.Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя. Подружжя, а також жінка та чоловік, шлюб між якими припинено, у разі народження дитини до спливу десяти місяців після припинення їх шлюбу, мають право подати до органу державної реєстрації актів цивільного стану спільну заяву про невизнання чоловіка (колишнього чоловіка) батьком дитини. Така вимога може бути задоволена лише у разі подання іншою особою та матір`ю дитини заяви про визнання батьківства.Якщо дитина народилася до спливу десяти місяців від дня припинення шлюбу внаслідок смерті чоловіка, походження дитини від батька може бути визначене за спільною заявою матері та чоловіка, який вважає себе батьком. Відповідно до ст. 136 СК України, - особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. Пунктами 2.13, 2.13.1 "Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання", затверджених наказом Міністерства Юстиції України від 12 січня 2011 року N 96/5", встановлено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є: рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Відповідно до п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" від 15 травня 2006 року № 3, - судам слід ураховувати, що відповідно до ст. 136 СК України оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті, не допускається. Оспорити батьківство має право зокрема особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї, як батька, з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка, як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорюваних відомостей з актового запису про народження дитини. Європейський суд з прав людини зауважив, що ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (справа № 3451/05 "Калачова проти Російської Федерації", § 34, від 7 травня 2009 року). За підсумками молекулярно-генетичного дослідження (висновку експерта №103-82-2020 від 03.08.2020 року) встановлено, що вірогідність підтвердження біологічного батьківства [PERSON] відносно [PERSON] складає величину не менш ніж 99,99 %, а тому біологічне батьківство [PERSON] відносно [PERSON] практично доведено (а.с.38-41). Таким чином, посилання позивача, якими він обґрунтовував позовну заяву, не знайшли свого підтвердження під час слухання справи, а відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З урахуванням викладених обставин, а саме: наявності висновку експерта, що підтверджує батьківство позивача щодо [PERSON] , з вірогідністю 99, 99%, суд вважає за необхідне відмовити в позові в повному обсязі. Крім того, суд стягує з позивача на користь відповідача, понесені нею судові витрати у розмірі 400 грн, які складають розмір проїзду до експертної установи.

Outcome: approved