Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-16 00:00:00

У липні 2017 року [PERSON] звернувся до суду з указаним позовом, просить визнати недостовірною та такою, що принижує честь і гідність та порушує право на недоторканність його ділової репутації поширену Головним управлінням ДФС у Черкаській області та старшим слідчим з ОВС СУ ФР ГУ ДФС у Черкаській області [PERSON] в дослідженні сектору боротьби з відмиванням доходів, одержаних злочинним шляхом ГУ ДФС України в Черкаській області від 7 вересня 2016 року і поданні слідчого інформацію щодо ухилення [PERSON] від сплати податків в особливо великих розмірах, а також стягнути з відповідачів солідарно моральну шкоду в розмірі 2 грн. Позов обґрунтовано тим, що він дізнався про звернення Головним управлінням ДФС у Черкаській області через прокуратуру до суду із поданням про розкриття банківської таємниці по його рахунку в ПАТ КБ "Правекс-Банк". Його також повідомили, що якісь Коркоц та Ісаєви вносили кошти на його рахунки. Зайшовши до Єдиного державного реєстру судових рішень України, він за прізвищами "Коркоц" та "Ісаєв" знайшов ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м.Черкаси від 12 червня 2017 року у справі №\~712/7298/17, в якій міститься інформація про ухилення ним від слати податків в особливо великих розмірах. Інформація щодо нього, поширена на підставі дослідження сектору боротьби з відмиванням доходів, одержаних злочинним шляхом ГУ ДФС у Черкаській області від 7 вересня 2016 року, відповідно до якого він отримав дохід у 2014\~-\~2015 роках та не сплатив з нього податки, стала підставою для відкриття кримінального провадження та звернення до суду з поданням про розкриття банківської таємниці та надання тимчасового доступу до його речей та документів у ПАТ КБ "Правекс-Банк". Водночас ця інформація не відповідає дійсності, оскільки жодних податкових повідомлень-рішень стосовно несплати податку з доходів фізичних осіб за 2014-2015 роки він не отримував, а тому відсутні підстави зазначати, що він не сплатив податки. Таким чином, поширена щодо нього інформація має негативний характер, стосується конкретних фактів, обов'язок доказування достовірності яких покладається на відповідача, та порушує його честь, гідність та ділову репутацію в очах оточуючих. У судовому засіданні [PERSON] позов підтримав та просив його задоволити. Додатково пояснив, що після звернення до суду з позовом він намагався з'ясувати, чи мав сплачувати податки із коштів, які поклав на рахунки в банку, та отримав відповідь, яка, на його думку, доводить його позовні вимоги. Представник ГУ ДФС у Черкаській області [PERSON] проти задоволення позову заперечував. Додатково пояснив, що предметом позову є поширення начебто недостовірної інформації слідчим і в дослідженні ДФС. Щодо дослідження ДФС, то це є правом контролюючих органів, які мають право встановлювати обставини вчинення можливих протиправних діянь. Сектором ДФС було отримано лист від оперативних працівників з даними про фінансові операції [PERSON]. після чого проведено перевірку та встановлено, що останній можливо вчинив ряд дій ухилення від оподаткування. Таке дослідження проведено в межах компетенції ДФС та у спосіб, передбачений чинним законодавством України. Посилання позивача на поширену в поданні слідчого інформацію є необґрунтованими, оскільки жодного подання слідчого не існує. Крім того, оскарження дій під час кримінального провадження оскаржуються в порядку КПК, тому в цій частині справа підлягає закриттю. Слідчий ДФС у Черкаській області Сізов Д.І. проти задоволення позову заперечив. Додатково пояснив, що на підставі інформації оперативного підрозділу було внесено відомості до ЄРДР і триває досудове розслідування. До суду він з поданням про розкриття банківської таємниці та надання тимчасового доступу до речей та документів не звертався, оскільки таке подання вніс прокурор. Водночас і в поданні прокурора ніхто нічого не стверджував, а саме подання спрямоване на отримання доказів. Заслухавши пояснення позивача, представника ДФС у Черкаській області та слідчого, дослідивши матеріали справи та оцінивши зібрані у ній докази в їх сукупності, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Частиною 1 статті 270 ЦК України визначено, що відповідно до\~Конституції України\~фізична особа має право на життя, право на охорону здоров'я, право на безпечне для життя і здоров'я довкілля, право на свободу та особисту недоторканність, право на недоторканність особистого і сімейного життя, право на повагу до гідності та честі, право на таємницю листування, телефонних розмов, телеграфної та іншої кореспонденції, право на недоторканність житла, право на вільний вибір місця проживання та на свободу пересування, право на свободу літературної, художньої, наукової і технічної творчості. Відповідно до ст.\~277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Право на відповідь, а також на спростування недостовірної інформації щодо особи, яка померла, належить членам її сім'ї, близьким родичам та іншим заінтересованим особам. Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію. Поширювачем інформації, яку подає посадова чи службова особа при виконанні своїх посадових (службових) обов'язків, вважається юридична особа, у якій вона працює. Якщо особа, яка поширила недостовірну інформацію, невідома, фізична особа, право якої порушено, може звернутися до суду із заявою про встановлення факту недостовірності цієї інформації та її спростування. Якщо недостовірна інформація міститься у документі, який прийняла (видала) юридична особа, цей документ має бути відкликаний. Фізична особа, особисті немайнові права якої порушено у друкованих або інших засобах масової інформації, має право на відповідь, а також на спростування недостовірної інформації у тому ж засобі масової інформації в порядку, встановленому законом. Якщо відповідь та спростування у тому ж засобі масової інформації є неможливими у зв'язку з його припиненням, така відповідь та спростування мають бути оприлюднені в іншому засобі масової інформації, за рахунок особи, яка поширила недостовірну інформацію. Спростування недостовірної інформації здійснюється незалежно від вини особи, яка її поширила. Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. Як розяснено у п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи" № 1 від 27 лютого 2009 року при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а)\~поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Згідно з частиною третьою статті 277 ЦК негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного (презумпція добропорядності). Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації. Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м.Черкаси від 12 червня 2017 року (справа № 712/7298/17) надано дозвіл на розкриття банківської таємниці та тимчасовий доступ до речей і документів клієнта [PERSON] у ПАТ КБ "Правекс-Банк" з можливістю вилучити певні документи, що містять банківську таємницю (а.с. 7-10). Із цієї ухвали випливає, що персональні дані про особу, якої стосується вказана ухвала, приховано від широкого загалу та деперсоналізовано. Відомостей про те, що вказана ухвала стосується [PERSON], позивач суду не надав. Водночас суд звертає увагу на те, що мотивувальна частина вказаної ухвали не містить жодної встановленої обставини чи відомостей про поширення негативної інформації щодо [PERSON] Доводи позивача про те, що в описовій частині цієї ухвали міститься посилання на дослідження сектору боротьби з відмиванням доходів, одержаних злочинним шляхом ГУ ДФС у Черкаській області від 7 вересня 2016 року, в якому начебто поширено негативну інформацію про нього, є безпідставними. Суд звертає увагу на те, що збір оперативними підрозділами правоохоронних органів інформації щодо можливих ознак протиправних діянь у діях/бездіяльності фізичних чи юридичних осіб відноситься до повноважень цих органів та є предметом їх діяльності. Така інформація підлягає перевірці та доказуванню під час досудового розслідування, а також у судовому порядку при розгляді конкретної кримінальної справи. Таким чином, збір та поширення такої оперативної інформації є припущенням відповідного оперативного працівника (працівників), яке підлягає перевірці слідчим чи в судовому порядку і не може бути спростовано у спосіб, який обрав позивач. З огляду на викладене, у задоволенні позову необхідно відмовити у звязку з його безпідставністю та необґрунтованістю.

Outcome: dismissed