Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-12 00:00:00

У липні 2021 року позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просив ухвалити рішення, яким стягнути з відповідача в рахунок відшкодування збитків суму 3379,74 грн., а також судовий збір по справі у розмірі 2270 грн. В обґрунтування позову, позивач вказав на те, що під час проведення технічної перевірки представниками позивача 14.12.2020 року за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення п.п.9 п.8.4.2. ПРРЕЕ, зокрема відсутність на засобі обліку вимірювальної техніки пломби з відбитками тавр АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», які встановлені на шафі обліку, а саме відсутня пломба №75755355. Акт про порушення №022338 від 14.12.2020 року складено у присутності [PERSON] , з яким відповідач був ознайомлений. Сума збитків завдана позивачу, нарахована за Протоколом №89/20 від 23.12.2020 року, складає 3379,74 грн., яку відповідач у добровільному порядку не відшкодовує. Крім того, позивач зазначає, що відповідачу була направлена претензія, але відповідь на неї не надійшла, у зв`язку з чим, позивач вимушений звернутись до суду. Ухвалою суду від 11.08.2021 року у справі відкрито спрощене позовне провадження, справа розглянута без повідомлення (виклику) сторін. Сторонам було направлено копію ухвали від 11.08.2021 року, а також відповідачу було направлено копію позовної заяви із додатками. З урахуванням вимог ст.ст.19,274,276,277 ЦПК України, розгляд справи здійснено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи; особи, які беруть участь у справі, не викликались. Відповідач у встановлений судом строк надав суду відзив на позовну заяву, у якому проти задоволення позову заперечував, посилаючись на його необґрунтованість та безпідставність, звертав увагу суду на ті обставини, що 14.12.2020 року представником AT «ДТЕК Дніпровські електромережі» було здійснено заміну одного із наявних 3 лічильників та складено Акт №022338 про відсутність на шафі (кожуху) лічильника пломби за номером 757553555, одночасно у вказаному Акті зазначено: шафа обліку не пошкоджена; пломба 75754860 не пошкоджена; пломба приладу лічильника не пошкоджена; індикатори впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів-відсутні. З наведеного вбачається, що вказаним Актом будь-яких дій спрямованих на втручання Споживача в роботу приладу обліку не встановлено, як і не встановлено інших дій з боку Споживача щодо впливу на прилад обліку. До 2013 р. всі три лічильника були розміщені у сухому закритому приміщені належному відповідачу гаражу в спеціальній шафі, але у вересні 2013 р. Позивач став вимагати розміщення цих лічильників у дворі при відкритому просторі на зовнішній стіні гаражу і як вбачається з Акту від 06.09.2013 лічильники були розміщені саме Позивачем на зовнішній стіні гаражу з вільним доступом будь-кого до них. Перебування лічильника під відкритим небом, на кожухі якого зникла пломба, свідчить про можливий вплив на нього атмосферних явищ, які сприяли тому, що матеріал пломби «канат» не витримав такого впливу. Про те, що відсутні будь-які механічні дії Споживача по знищенню пломби свідчить зміст Акту складеного представником Позивача від 14.12.2020. Більш того, в разі виявлення факту втручання в роботу приладів обліку, факту пошкодження пломб та/або приладі обліку має бути підтверджені експертизою, проведеною спеціалізованою організацією, яка має право на її проведення. Як вбачається з «доказів» на які посилається Позивач, перераховані документи не містять в собі посилання на встановлення вини споживача у відсутності пломби на кожусі лічильника, на встановлення факту його протиправної поведінки (наприклад втручання у роботу засобу обліку електроенергії, тощо) та не встановлюють причинного зв`язку між цим. Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки, дії чи бездіяльності особи, наявність збитків, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками, вина правопорушника, в той час, як Позивач не довів належними і допустимими та достовірними доказами жодної із перерахованих обставин. Вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, у зв`язку з наступним. Статтею 15 ЦК України визначено право на захист цивільних прав та інтересів, де зазначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, що передбачено ст.16 ЦК України. Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами роздрібного ринку електричної енергії затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, (Методика - чинна до 27.07.2019 року) . Постачання фізичним особам електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією. За змістом ст.ст. 6, 526, 626-631 ЦК України договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Згідно положень ст.611 ЦК України в разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Відповідно до ч. 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України. Закон України «Про ринок електричної енергії» визначає, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом (ч.1 ст.77). Відповідно до п.п. 8.2.5. п. 8.2 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Відповідно до п.п. 8.2.6. п. 8.2. ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Пленум Верховного Суду України у постанові від 27.03.1992 № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» у пункті 2 роз`яснив, що при розгляді таких справ, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі або майну громадянина відшкодовується у повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Відтак, для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків, необхідним є наявність у діях відповідача повного складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки (дії чи бездіяльності), шкідливих наслідків у вигляді заподіяння позивачу збитків, причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою відповідача та завданими позивачу збитками, а також вини правопорушника. Згідно з вимогами чч.1, 2 ст.1166 ЦК майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим майновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Встановлено, що Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі» є постачальником послуг електричної енергії, а відповідач [PERSON] є споживачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS] . Згідно п.п.9 п.8.4.2. ПРРЕЕ, пошкодження або відсутність пломб на засобах вимірювальної техніки, що вимірюють обсяг електричної енергії, розподіленої мережами споживача (основного споживача), пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) зазначених засобів вимірювальної техніки (за наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб), інші дії споживача, які призвели до зміни показів цих засобів вимірювальної техніки - є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами. Відповідно до Акту №022338 про порушення від 14.12.2020 року, 14 грудня 2020 року за адресою проживання відповідача: [ADDRESS] , проведено технічну перевірку стану електричних приладів обліку і електроустановок, за наслідками перевірки виявлено порушення п.п.9 п.8.4.2. ПРРЕЕ, зокрема відсутність на засобі обліку вимірювальної техніки пломби з відбитками тавр АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», які встановлені на шафі обліку, а саме відсутня пломба №75755355. Акт складено у присутності споживача та ним підписано (а.с.4). Відповідно до дослідженого Акту вбачається, що шафа обліку не пошкоджена; пломба 75754860 не пошкоджена; пломба приладу лічильника не пошкоджена; індикатори впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів-відсутні. В пункті 9 Акту «заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення порушення зазначено: прилад обліку замінено, шафу обліку перепломбовано. Відповідно до досліджених пояснень посадових осіб позивача, зокрема пояснювальної записки майстра [PERSON] , встановлено, що ним було виявлено відсутність пломби №75755355 на шафі обліку (а.с.6). Таким чином, вказаним Актом будь-яких пошкоджень приладу обліку, його пломб, або наявності дій, спрямованих на втручання Споживача в роботу приладу обліку не виявлено, як і не виявлено інших дій з боку Споживача щодо впливу на прилад обліку. В той же час, додатковим Актом про заміну лічильника, контролюючою особою Відповідача встановлено, що вказаний лічильник встановлений на фасаді приміщення гаражу, а існуючи на всіх лічильниках пломби виготовлені з матеріалу «канат», Ввідний ізольований провід пошкоджень не має. Таким чином, Акт та пояснення, які були складені працівниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» підтверджують саме відсутність пломби на шафі (кожусі) приладу обліку, однак жодним чином не підтверджують факт пошкодження чи відсутності пломб на самому приладі обліку чи ознак втручання у його роботу, які, передбачали склад порушення, визначеного п.п.9 п.8.4.2 ПРРЕЕ. В той же час, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки). Таким чином, аналізуючи досліджені судом докази щодо обставин проведення технічної перевірки, встановлено, що виявлене порушення мало бути кваліфіковано за п.п.1 п.8.4.2. ПРРЕЕ, а не за п.п.9 п.8.4.2. ПРРЕЕ. Відповідно до положень 8.4.4. ПРРЕЕ, факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом. Для забезпечення проведення експертизи оператор системи має зняти, упакувати, опломбувати та направити на експертизу пломби та/або засоби вимірювальної техніки, а також інші технічні засоби, якими здійснювалося втручання в роботу засобів вимірювальної техніки (за наявності). Якщо оператором системи до моменту передачі засобів вимірювальної техніки, індикаторів та/або пломб на експертизу пошкоджено упаковку та/або пломби, встановлені на ній, положення цієї глави не застосовуються. Але як вбачається, з тексту Акта від 14.12.2020р. в графі 9 зазначено: прилад обліку замінено, шафу обліку переопломбовано. З наведеного вбачається, що майстром [PERSON] та пізніше і самим Оператором-позивачем за даним позовом не виконано вимоги зазначених вище нормативних актів та не направлено лічильник на проведення експертизи з метою встановлення факту втручання у роботу приладу обліку з боку Споживача-відповідача за даним позовом. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін. Відповідно до вимог ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд зазначає, що ПрАТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» може нарахувати збитки та вимагати їх сплати у споживача, лише після підтвердження експертизою факту втручання споживача в роботу засобу вимірювальної техніки (лічильника) та як наслідок, наявності збитків у позивача. Отже позивачем не доведено порушень саме [PERSON] правил користування електричної енергією, які визначені п.5.5.5., та які б мали причинно-наслідковий зв`язок до завдання будь-яких збитків позивачу. Більше того, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії, проведений позивачем з порушенням Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, оскільки у Акті про порушення від 14.12.2020 року порушення визначено за п.п.9 п.8.4.2. ПРРЕЕ, в той час, як Протоколом №89/20 від 23.12.2020 року, нарахування було здійснено за п.8.4.11 ПРРЕЕ, яка використовується виключно, щодо порушень, передбачених у п.п.1-5 п.8.4.2 ПРРЕЕ. За змістом висновків Європейського Суду з прав людини, викладених у рішенні у справі "Бочаров проти України" від 17.03.2011 (остаточне - 17.06.2011), в пункті 45 якого зазначено, що "Суд при оцінці доказів керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом" (див. рішення від 18.01.1978 у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства"). Проте, таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів (див. рішення у справі "Салман проти Туреччини")". Статтею 22 Цивільного кодексу України визначено поняття збитків, яке поділяється на дві частини (види): реальні збитки і упущена вигода. Відшкодування збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності і для застосування такої міри відповідальності необхідна наявність всіх елементів складу правопорушення, а саме: протиправної поведінки, дії чи бездіяльності особи; шкідливого результату такої поведінки (збитків), наявності та розміру понесених збитків; причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; вини особи, яка заподіяла шкоду. У разі відсутності хоча б одного з елементів відповідальність у вигляду відшкодування збитків не наступає. Отже, для правильного вирішення спорів, пов`язаних з відшкодуванням шкоди (збитків), важливе значення має розподіл між сторонами обов`язку доказування, тобто визначення, які юридичні факти повинен довести позивач або відповідач. Враховуючи приписи Глави 51 та 82 Цивільного кодексу України, позивач повинен довести факт спричинення збитків, обґрунтувати їх розмір, довести безпосередній причинний зв`язок між правопорушенням та заподіянням збитків і розмір відшкодування. Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою та шкодою потерпілої сторони. Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, висловленій у постанові від 03 грудня 2014 року №6-183цс14, саме на позивача покладається обов`язок доказування факту завдання шкоди відповідачем та її розмір. Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачем не доведено факту завдання йому шкоди, внаслідок виявленої відсутності пломби на шафі приладу обліку, так само, як не встановлено факту втручання будь-якої особи у роботу засобу вимірювальної техніки, встановленої за адресою відповідача, а також, не обґрунтовано розмір заявлених до відшкодування збитків, у зв`язку з порушенням процедури оформлення та фіксації факту такого порушення, внаслідок чого, суд приходить до висновку, що позивачем не доведено наявності складу цивільного правопорушення як необхідної умови застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків, оскільки позивачем не доведено об`єктивну та суб`єктивну сторони спричинення відповідачем збитків, понесення збитків, причинно-наслідковий зв`язок між діями та понесеними позивачем збитками в розмірі 3379,74 грн. Під правоздатністю пред`являти позови, вимагати відшкодування шкоди й домагатися рішення суду розуміється право подання позову у суд, який наділений повноваженнями розглядати питання фактів й права, що стосуються конкретного спору, з метою постановлення рішення, що матиме обов`язкову силу (рішення ЄСПЛ від 23 червня 1981 року у справі «Ле Конт, Ван Левен і Де Мейєр проти Бельгії», заяви № 6878/75, 7238/75). Підсумовуючи наведене, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд зазначає, що матеріали справи не містять також будь-яких доказів, якими би встановлювався причинно-наслідковий зв`язок між певними діями [PERSON] , та отриманими позивачем збитками, зокрема обставин, що викликали такі збитки, окрім того, позивачем не обґрунтовано їх розмір, з урахуванням чого, сам факт відсутності пломби на шафі приладу обліку, без належних та допустимих доказів щодо дійсних обставин, що призвели до завдання збитків, на які посилається позивач (зокрема факту втручання у роботу засобу вимірювальної техніки, або безоблікового користування електричною енергією) - не може бути підставою для покладання обов`язку відшкодування шкоди на відповідача, у зв`язку з чим, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог. Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, судові витрати покласти на позивача. На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed