Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-17 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за послуги водопостачання та водовідведення. Зазначив, що відповідач є абонентом Знам'янського водопровідно - каналізаційного господарства ОКВП «Дніпро-Кіровоград» та користується послугами водопостачання, які надає підприємство відповідно до фактичних договірних відносин. Відповідачем 16.07.2012 зареєстровано лічильник холодної води типу ЛК-1,5 мм №310012, а тому розрахунок за надані послуги проводився згідно з показниками засобу обліку холодної води. З листопада 2013 року по січень 2016 року відповідач жодного разу не здійснила оплату, попередження про борг ігнорувала. Представником позивача разом із старшим будинку 17.07.2015 здійснений комісійний вихід для вручення припису про необхідність здійснення повірки лічильника холодної води в строк до 22.08.2015. Даний припис [PERSON] отримувати відмовилася та була попереджена про необхідінсть повірки лічильника та наслідки невиконання припису. Відповідач не здійснив своєчасної повірки або заміни засобу обліку води, а тому з 22.08.2015 був переведений на норму споживання. Укладати договір із позивачем на послуги водопостачання та водовідведення відповідач відмовляється. Таким чином позивач просить суд стягнути з відповідача заборгованість за послуги водопостачання за показаннями лічильника 1410,75 грн. та по нормі 1507,00 грн., а також відповідно до положень ч.2 ст.625 ЦК України: 3 % річних - 61,89 грн., індекс інфляції 576,50 грн. та судовий збір в сумі 1378,00 грн. Представник позивача в судове засідання не з'явився, надіславши заяву, в якій просить суд позов задовольнити та справу розглянути за його відсутності, не заперечує проти винесення заочного рішення. Відповідач до суду не з'явився, про дату, місце та час розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, причини неявки невідомі. Згідно з ухвалою Знамянського міськрайонного суду розгляд справи проводиться заочно. Відповідно до ч.4 ст.169 ЦПК України, якщо суд не має відомостей про причину неявки відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Судом встановлено, що відповідач згідно особового рахунку №103784 є абонентом Знам'янського водопровідно-каналізаційного господарства ОКВП «Дпіпро-Кіровоград» та користується послугами водопостачання, які надає підприємство відповідно до фактичних договірних відносин за адресою: [ADDRESS]. Відповідно до акту реєстрації лічильника абоненту [PERSON] у квартирі [ADDRESS] 16.07.2016 встановлено лічильник холодної води типу ЛК-1,5 №310012. Також в акті вказано, що наступна повірка приладу обліку води повинна бути проведена до 22.08.2015. Відповідач не здійснив своєчасної повірки або заміни засобу обліку води, а тому з 22.08.2015 був переведений на норму споживання. Як вбачається з розрахунку заборгованості за послуги з водопостачання відповідачу за період з листопада 2013 року по серпень 2015 року нараховано борг за послуги з водопостачання в сумі 1410,75 грн., за період з вересня 2015 року по січень 2016 року нараховано борг в сумі 1507,00 грн. із розрахунку норми споживання на одну особу 5,5 м.куб. води в місяць на чотирьох осіб, які мешкають у квартирі. На підставі ст.625 ЦК України на вказану суму заборгованості відповідачу нараховано індекс інфляції в сумі 576,50 грн. та 3 % річних 61,89 грн. Правовідносини, які склалися між сторонами, регулюються Цивільним кодексом України, Законом України "Про житлово-комунальні послуги", Законом України "Про питну воду та питне водопостачання". Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630, Правилами користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведепня в населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства житлово - комунального господарства України від 27 червня 2008 року № 190. Обов'язки споживача та виконавця житлово-комунальних послуг визначені статтями 20, 21 Закону України "Про житлово-комунальні послуги". Зокрема, обов'язком споживача є оплата житлово - комунальних послуг у строки, встановлені договором або законом, а обов'язком виконавця - надання послуг вчасно та відповідної якості згідно з законодавством та у мовами договору . Згідно зі статтею 32 вказаного Закону, плата за житлово-комунальні послуги нараховується щомісячно відповідно до умов договору. Розмір плати за комунальні послуги розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів та показань засобів обліку або за нормами, затвердженими в установленому порядку. Відповідно до статті 41 Закону України "Про питну воду та питне водопостачання" облік у сфері питного водопостачання здійснюється підприємствами питного водопостачання і споживачами за допомогою технічних засобів, що внесені до державного реєстру засобів вимірювальної техніки. У разі відсутності таких технічних засобів облік питної води здійснюється розрахунковим шляхом згідно з установленими нормами. Постановою Кабінету Міністрів України від 20 травня 2009 року № 529 «Про затвердження типового договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій» затверджений Типовий перелік послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Відповідно до вказаного Типового переліку включена послуга періодична повірка, обслуговування і ремонт квартирних засобів обліку води та теплової енергії, у тому числі їх демонтаж, транспортування та монтаж після повірки. Постановою Кабінету Міністрів України від 1 червня 2011 року № 869 «Про забезпечення єдиного підходу до формування тарифів на житлово-комунальні послуги» затверджено Порядок формування тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та Порядок формування тарифів на централізоване водопостачання та водовідведення. Відповідно до п. 24 Порядку формування тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій витрати з проведення періодичної повірки, обслуговування і ремонту квартирних засобів обліку води та теплової енергії, у тому числі їх демонтажу, транспортування та монтажу після повірки, визначаються відповідно до укладених договорів між виконавцем та субпідрядником, який виконує зазначені послуги, з розрахунку на один квартирний засіб обліку води і теплової енергії і нараховуються щомісяця споживачеві у складі послуги залежно від кількості таких засобів обліку шляхом додавання плати за проведення періодичної повірки, обслуговування і ремонту квартирних засобів обліку і ремонту квартирних засобів обліку води та теплової енергії, у тому числі їх демонтажу, транспортування та монтажу після повірки, до загальної вартості послуг. Розмір плати за проведення періодичної повірки, обслуговування і ремонт одного засобу обліку води та теплової енергії, у тому числі його демонтаж, транспортування та монтаж після повірки, визначається згідно з кошторисом, затверджується (погоджується) органами місцевого самоврядування і розподіляється за місяцями повір очного інтервалу, що встановлюється Держспоживстандартом для відповідного засобу обліку води та теплової енергії. Таким чином, підприємства, які надають послуги населенню з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, повинні додавати оплату такої послуги як періодична повірка, обслуговування та ремонт (у тому числі демонтаж, транспортування та монтаж після повірки) квартирних засобів обліку води та теплової енергії до тарифу на оплату послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкової території. Оплата споживачем цієї послуги повинна здійснюватись згідно з укладеним договором між виконавцем і споживачем. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Таким чином, ОВКП «Дніпро-Кіровоград», як виконавець послуг з водопостачання та водовідведення, контролює міжповіркові інтервали та інформує споживача про необхідність виконання періодичної повірки лічильника. Споживач, якщо ним не укладений договір з виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, самостійно виконує періодичну повірку та оплачує за виконані роботи спеціалізованим атестованими організаціям та підприємствам. Доказів проведення повірки лічильника відповідач не надав. Згідно з роз'ясненням Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунальних послуг України від 30 жовтня 2013 року № 7/10-17047 якщо періодична повірка, обслуговуванні і ремонт квартирних засобів обліку води та теплової енергії, у тому числі їх демонтаж, транспортування та монтаж після повірки не входять до переліку послуг з утримання будинку та прибудинкової території, ці роботи оплачуються безпосередньо споживачем на підставі договору з уповноваженим центральним органом виконавчої влади у сфері метрології на проведення повірки метрологічним центром, територіальним органом або повір очною лабораторією підприємства чи організації. Відповідно до ч. 2 ст. 11 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» дозволяється застосовувати лічильник, якщо він пройшов повірку. Тобто, застосування лічильника у разі непроходження чергової повірки заборонено законом. Статтею 317 ЦК України встановлено, що власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном, а відповідно до п.4 ст. 319 ЦК України власність зобов'язує. Відповідно до ст.625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Інфляційне нарахування на суму боргу за порушення боржником грошового зобов'язання, вираженого в національній валюті та трьох відсотків річних від простроченої суми полягає у відшкодуванні матеріальних витрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за неправомірне користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові, тому ці кошти нараховуються незалежно від сплати ним неустойки (пені) за невиконання або неналежне виконання зобов'язання (правова позиція Верховного Суду України у справі № 6-59цс13 від 30 жовтня 2013 року, яка відповідно до ч.1 ст.360-7 ЦЦК України є обов'язковою для суду). Аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку щодо доведеності позовних вимог та вважає за необхідне стягнути з відповідача заборгованість за послуги з водопостачання в сумі 2917,75 грн., а також відповідно до положень ч. 2 ст. 625 ЦК України: 3 % річних-61,89 грн., індекс інфляції 576,50 грн.

Outcome: approved