Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-17 00:00:00

25.10.2017 року позивач [PERSON] звернулася до суду із зазначеним позовом, в якому вказувала, що вона є власником домоволодіння по [ADDRESS]. Поряд із її домоволодінням знаходиться земельна ділянка по [ADDRESS] власником якої є відповідач [PERSON]. У 2016 році вказаний відповідач [PERSON] почав будувати без відповідних дозволів та погоджень із державними органами будинок. Вказана будова знаходиться на відстані 5,2 метра від її будинку, що порушує вимоги п. 3.17 Б.2.4.-1-94 "Планування та забудова міських та сільських поселень". Це створює реальну загрозу вибуху газу, що може призвести до пошкодження її майна втрати здоров'я. Також, впритул до її паркану відповідач [PERSON] створив дві вигрібні каналізаційні ями. Через них стоїть постійних стійкий неприємний запах. Але відповідач [PERSON] створив такі умови, які навпаки завдають найбільше незручностей (затінюється її ділянка; стічні атмосферні опади стікають на паркан, а потім на її частину земельної ділянки; ці ж стічні опади порушують цілісність паркану; утворюються неприємні запахи від каналізаційних вигрібних ям). На усні вимоги виправити вказані порушення відповідач не реагує також на вимоги приписів ДАБІ не реагує та продовжує будівництво. У зв'язку з вищевикладеним позивач [PERSON] просить суд: зобов'язати [PERSON] усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою за адресою [ADDRESS] шляхом знесення збудованого будинку з порушенням будівельних норм та правил; зобов'язати [PERSON] усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою за адресою [ADDRESS] шляхом знищення двох вигрібних каналізаційних ям, які знаходяться впритул біля її паркану; судові витрати покласти на відповідача [PERSON] 17.01.2018 року в судовому засіданні відповідач [PERSON] подав зустрічну позовну заяву до [PERSON], про усунення перешкод у користування майном та зобов'язання вичинити певні дії. Яку обґрунтовує тим, що 14.06.2012 року він придбав земельну ділянку [NUMBER], що розташована за адресою: [ADDRESS]. У 2016 році він почав будівництво садибного (індивідуального) житлового будинку, відповідно до повідомлення про початок будівництва вх. 10/10-Т-1307/42 від 13.07.2016 року. Декларація № КС 142163410068, від 06.12.2016 року про готовність до експлуатації об'єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорту, зареєстрована Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області. У жовтні 2016 року він звернувся до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області із заявою щодо проведення перевірки правомірності будівництва будинку відповідача [PERSON], оскільки мав обґрунтовані сумніви, щодо належного оформлення та отримання дозволу на будівництво житлового будинку. Відповідно до відповіді Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 03.11.2016 року № 10/10-69/0311/08/01 відповідач розпочав будівництво на підставі будівельного паспорту № 521 від 07.12.2015 року, повідомлення про початок будівництва № КС 062153442999 від 10.12.2015 року. Однак вказана інформація не відповідає дійсності, оскільки забудова сусідньої земельної ділянки кадастровий номер [NUMBER], розташованої за адресою: [ADDRESS] розпочалася орієнтовно у 2013- 14 роках. Відповідач [PERSON] збудувала та почала проживати у будинку у 2014 році, до видачі будівельного паспорту, а в повідомленні про початок будівництва вказала недостовірні дані. Відповідач [PERSON] почала будувати свій будинок без відповідних зволів та погоджень із державними органами. В результаті самовільної забудови, відповідач [PERSON] впритул до його паркану створила три вигрібні ями, що є порушенням державних будівельних норм та санітарних вимог. Вигрібна яма розплідником всіляких паразитів, що є розносниками інфекції. Вдихання повітря разом із випаровуваннями з вигрібних ям відповідача [PERSON] може призвести до шкідливого впливу на його здоров'я. На його прохання прибрати вигрібні ями відповідач [PERSON] не реагує. 09 січня 2018 року він написав скаргу в Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, на неправомірні дії відповідача [PERSON] щодо влаштування вигрібних ям з порушенням санітарних норм, однак вирішити питання в досудовому порядку не представилось можливим. Неправомірні дії відповідача [PERSON] по самовільному встановленню вигрібних ям (що суперечать державним санітарним та іншим будівельним нормам) порушуються його законне право на користування власністю, у зв'язку з цим він вимушений звернутися до суду для захисту своїх прав. У зв'язку з вищевикладеним позивач за зустрічним позовом [PERSON] просить суд: зобов'язати [PERSON] очистити вигрібні ями та засипати їх землею, провести необхідні санітарні заходи на місці вигрібних ям, що знаходяться за адресою: [ADDRESS]; стягнути з [PERSON] на його користь всі понесені ним судові витрати. В судових засіданнях позивач та представники позивача за первісним позовом, первісний позов підтримали в повному обсязі, обставини, викладені в ньому підтвердили, просили суд вимоги первісного позову задовольнити. Зустрічну позовну заяву не визнали, подали відповідні письмові заперечення, просили її залишити без задоволення. Відповідач та його представник за первісним позовом первісний позов не визнали в повному обсязі, просили суд відмовити в його задоволенні, зустрічну позовну заяву підтримали, просили її задовольнити, обставини, викладені у зустрічній позовній заяві підтвердили. В судовому засіданні, яке відбулося 16.04.2018 року свідок [PERSON] пояснив, що з [PERSON] він не знайомий. [PERSON] він знає три роки, будував йому будинок. З 2015 року [PERSON] почав консультуватися з ним щодо будівництва будинку, готувати документи. 21.06.2016 року приступили до будівництва. Будували будинок згідно проекту. Коли будувався будинок [PERSON] скарг від сусідів не було. При будівництві будинку всі розміри дотримувались, відступити від межі необхідно було три метри, відступили три з половиною. Будинок [PERSON] утеплювали мінеральною ватою та штукатурили штукатуркою вогнестійкою. Він працює з 2002 року по спеціальності. Має вищу освіту. Закінчив Одеській будівельний університет. Раніше працював головним інженером. В його діяльності йому не потрібен сертифікат. Він побудував не один будинок, претензій до нього не було. При будівництві будинків, він завжди відступав три метри від межі, питань ніяких, ні в кого не виникало. Більше п'ятнадцяти років він практикує будівництво. Якщо щось, то на земельній ділянці [PERSON] є доступ пожежному автомобілю. Будинок у [PERSON] зроблений з вогнестійких стінок, тому для життя [PERSON] загрози не має. Підведення газу до даних будинків відсутнє, оскільки це нові виділені земельні ділянки, на яких побудовані нові житлові будинки. Дані житлові будинки отоплюються електрикою. У [PERSON] двохповерховий будинок, з висотою 7.60, він вищий за будинок [PERSON] Будинок [PERSON] побудований з порушеннями, нібито тимчасова будівля, не для постійного проживання. Коли будують будинки, то від межі необхідно відступати по три метри, а у [PERSON] 1.8 м. У [PERSON] вигрібні ями знаходяться за будинком. Коли вони будували будинок у [PERSON], то бачили, як приїжджав спеціальний автомобіль, який викачував вигрібні ями. У [PERSON] будівельники, які будували будинок жили один рік. На території земельної ділянки [PERSON] для нього запахів неприємних не було. Коли викачувалися вигрібні ями, то запахи були, як у всіх. На земельну ділянку [PERSON] вони приїхали в 2015 році. На той час у [PERSON] був вже побудований будинок, але без паркана і там проживали люди. Вони встановлювали на будинку [PERSON], як вимагають нормативи спеціальне облаштування для стічних вод, для опадів та виведено все в канал. Паркана у [PERSON], як такого і не має, оскільки він не добудований. Паркан у [PERSON] побудований приблизно 4 чи 5 метрів. Коли вони почали будувати паркан [PERSON], для [PERSON] була пропозиція, щодо побудови спільного паркана, але [PERSON] відмовилася, можливо в силу своїх фінансових потреб. В 2016 році почали будувати паркан [PERSON] Паркан [PERSON] не заливає стічними водами, оскільки на будинку [PERSON] встановлено спеціальне водовідведення, там знаходяться піщані ґрунти, вода не збирається, навіть дощова, яка йде природним способом та потрапляє на газон. [PERSON] не допущено відхилення проекту, що суперечило суспільним інтересам або порушувало б права осіб, чи істотно порушувало б будівельні норми і правила. Чи чинить [PERSON], якимсь чином перешкоди [PERSON] йому не відомо. Коли йшло будівництво будинку, між сусідами було мирно. [PERSON] навіть будівельників [PERSON] підвозила до магазину. Вигрібну яму [PERSON] можливо демонтувати та збудувати нову як належить. Газ не проведений по [ADDRESS], тому вибух газу не можливий. Загроза може бути від відкритого вогню, але біля будинку відсутній навіть барбекю. Він встановлював септики між будинком у [PERSON], який був біля каналу перенесли за домовленістю трьох сусідів, щоб не забруднив водойму та не було проблем між сусідами. 25.10.2017 року септик не функціонував, оскільки був закритий на зиму. Септик функціонує в літній період. На даний час септик порожній і йти неприємний запах з нього не може. У [PERSON] до [PERSON] є неприязність. Будинок [PERSON] будувався згідно проекту. Він не знайомився з будівельним паспортом [PERSON], це не його компетенція. Відстань між будинками [PERSON] та [PERSON] є 6.80 метрів. 22.06.2016 року почали будувати будинок [PERSON], а закінчили його будівництво в грудні 2017 р. Чи будівельний паспорт був виданий пізніше будівництва, він не може відповісти, оскільки його не бачив. Дах в будинку [PERSON] з метало черепиці, конструкція дерево, яке оброблене спеціальним розчином, що захищає його від вогню та мікробів. Об'єкт [PERSON] здав в грудня 2017 р. В 2016 р. будинок був побудований, навіть стояли вікна. Далі він займався благоустроєм та подвір'ям. БТІ приїжджали до [PERSON] в 2016 р. для огляду. Про виїзд інспектора Державної будівельно-архітектурної інспекції в 2016 р. він нічого не знає. Він контролював будівельників кожен день, або через день. Він нічого не знав про неприязнь між сусідами. На даний час газ дорого проводити. В [PERSON] будинок в поганому стані. Септик на земельній ділянці в [PERSON] закладався так: спочатку круги заклали, зроблена гідроізоляція з дном, вентиляційні канали. В двох колодязях осідають великі частини, а в третій колодязь перепускний, де знаходиться очищена вода. Деякі септики з бетонним дном, а деякі з дренажем. Септик без бетонованого дна, знаходиться від будинку [PERSON] більш як на 15 метрів. Свідок [PERSON] в судовому засіданні, яке відбулося 04 червня 2018 року пояснив, що [PERSON] та [PERSON] знає. [PERSON] та [PERSON] постійно один на одного писали скарги. [PERSON] в липні 2016 написала скаргу відносно незаконного будівництва по [ADDRESS] на земельній ділянці, яка належить [PERSON] Відносно даної скарги була проведена перевірка, згідно якої, було складено акт. 21.07.2016 році було встановлено ряд порушень містобудівного законодавства. Були видані приписи по процедурі на зупинення будівельних робіт та усунення порушень, в термін, який там зазначений. Також був складений протокол про адміністративне правопорушення та після розгляду справи складена відповідна постанова про притягнення [PERSON] до відповідальності. На початку цього року [PERSON] знову подала скаргу. По даній скарзі також була проведена перевірка, згідно якої було встановлено, що приписи, які тоді видавалися [PERSON] не виконані. Знову його було притягнуто до адміністративної відповідальності. На першій перевірці був замовник, який показав всі документи та забезпечив доступ до земельної ділянки. Під час першої перевірки, в актах було зазначено, які були виконані об'єми робіт на будівництві. Був виданий припис про зупинення будівельних робіт та усунення порушення, шляхом перебудови об'єму робіт, які були виконані, або шляхом внесення змін до будівельного паспорту, якщо таке можливо. Вказане будівництво здійснено на підставі повідомлення про початок будівельних робіт. Було два повідомлення про початок будівельних робіт. В одному з них невірно зазначений будівельний паспорт, якого взагалі не існувало. Дані порушення, які були зафіксовані, це серйозні порушення, оскільки були не дотримані пожежні норми та було відхилення від будівельного паспорту. [PERSON] відмовився ставити підпис на документах та отримувати приписи, постанови. Тому дані документи були надіслані йому поштою. В архівній справі знаходяться цьому підтвердження. Об'єкт будівництва [PERSON] був введений в експлуатацію. На момент другої перевірки не підіймалося питання щодо виконання порушень, оскільки метою перевірки було дотримання умов під час виконання робіт. Протипожежні розриви фіксували за допомогою електронної рулетки, яка має інвентарний номер та проходить перевірку відповідно до законодавства. За результатами перевірки був складений протокол про адміністративне правопорушення. Дані документи [PERSON] також відмовився отримувати і вони йому були знову надіслані поштою. Розгляд справи був призначений. [PERSON] на розгляд справи не з'явився, тому була винесена постанова про адміністративне правопорушення та припис з терміном усунення порушень в один місяць. Перевірка щодо останнього припису не була проведена. В будівельному паспорті зазначаються відстані та розміри, які потрібно дотримуватися. Також є додаток, в якому зазначені пожежні розриви, які повинні бути дотримані в залежності вогнестійкості. Даними додатками може користуватись інспектор. Також в даних документах зазначається мінімальна відстань між першими ступенями вогнестійкості, це є 6 метрів. Відстань між будівлями вимірюється від найбільш виступної конструкції стін. Відповідальність за все несе замовник будівництва. Перевірка з'явилася на земельній ділянці [PERSON] більше двох років тому. Перевірок в нього проводиться багато. Чи був на [ADDRESS] з іншими перевірками не може сказати. Коли приїжджали до [PERSON] з першою перевіркою, паркану між будівлями [PERSON] та [PERSON] нібито не було. Фото фіксація перевірки проводилась, фотокарток перевірки з собою не має. [PERSON] був отриманий технічний паспорт та будівельний паспорт, в якому зазначено чітко, що на даній земельній ділянці побудований житловий будинок. Можливо будинок [PERSON] в майбутньому буде переведений на гостьовий будинок, якщо це не заборонено законодавством. На сьогоднішній день на земельній ділянці [PERSON] знаходиться житловий будинок, який введений в експлуатацію. Коли проводили перевірку на земельній ділянці [PERSON], то акт про порушення був складений. Порушення були виявлені щодо державних будівельних норм, а саме щодо розташування вигрібних ям. Перевірка проводиться на підстав документів та огляду об'єктів. По технічному паспорті [PERSON] та [PERSON] газ до будинків не проведений. Газової колонки на будинку [PERSON] та [PERSON] на той час не було. На даний час паркан між земельними ділянками [PERSON] та [PERSON] існує. Чий паркан між земельними ділянками [PERSON] та [PERSON] не знає. Коли проводилася перевірка, чи був пошкоджений паркан не може стверджувати. Якщо перший паркан стоїть [PERSON], то при опадах його паркан буде пошкоджуватися першим, а потім [PERSON] Перевірку щодо приписів [PERSON] не проводили. У [PERSON] були відхилення від будівельного паспорта. За результатами перевірки, встановлено, що [PERSON] вимоги зазначених приписів не виконано, оскільки, не зупинено виконання будівельних робіт за вказаною адресою та житловий будинок влаштовано відхиленнями від будівельного паспорта, а саме: зміщено у північному напрямку га влаштовано на відстані 5.2 м від будинках на сусідній земельній ділянці, тоді як будівельним паспортом передбачено влаштування будинку на відстані 6.2 м та згідно протипожежних вимог дат 3.1 ДБН 360-92** протипожежні розриви між будниками або окремо розташованими і господарськими будівлями відповідно до ступеня їх вогнестійкості слід приймати не менше 6.0 м. чим порушено вимоги п. 3 ч. 3 сі. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Крім того, будівельні роботи виконані з відхиленнями від будівельною паспорта №378 від 29.08.2016 p., оскільки трубчастий колодязь зміщено у північно-західному напрямку орієнтовно на 28 м.; влаштовано лазню розміри якої не відповідають вимогам будівельного паспорту, чим порушено вимоги сі. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». В декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівниці до якого здійснено на підставі будівельного паспорту, зареєстрованої Департаментом від 06.12.2016 №КС 142163410068 гр. [PERSON] наведено недостовірні дані, оскільки, в п. 8 зазначено, що на об'єкті виконано всі передбачені будівельним паспортом обсяг робіт з дотриманням відповідних державних будівельних норм, стандартів і правил, годі як фактично роботи виконано з відхиленнями від будівельного паспорта №378 від 29.08.2016 p. виданого відділом містобудування та архітектури Бориспільської РДА та з порушеннями н.н. 3.25*. 3.25а*. дод. 3.1 ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень», чим порушено вимоїн ч. 10 сі. 39 Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності". Коли проводилася перевірка на земельній ділянці [PERSON] проводилася фото фіксація, а чи при них була рулетка не пам'ятає. Трубчастий колодязь [PERSON] зміщений був в західному напрямку. Скільки було трубчастих колодязів на земельній ділянці [PERSON] він не пам'ятає. Якщо [PERSON] перенесла каналізацію і це не зафіксовано, не внесені зміни в будівельний паспорт, то це роботи виконані без дозволу і є відхилення від будівельного паспорту. У 2018 році коли проводилась перевірка на земельній ділянці [PERSON], у них при собі була рулетка, нею вони робили заміри. Він має чотири роки стажу роботи. Між будинком [PERSON] та [PERSON] 5.2 метри. Коли проводилась перша перевірка у [PERSON], то фасад його будинку не був утеплений. При перевірці, яка проводилась в 2018 році фасад будинку [PERSON] був утеплений. Якщо будинок утеплили, то розміри між будинками змінилися. В акті перевірки не передбачено фіксувати розміри. Під час перевірки проводили фото фіксацію службовим фотоапаратом і більш за все електронною рулеткою. Про це в акті перевірки не зазначено. В акті тільки зазначалася марка та інвентаризаційний номер фотоапарата. Щодо можливого вибуху газу не може спростувати чи підтвердити твердження. Він як інспектор повинен фіксувати, те, що є на об'єкті будівництва. Пожежні розриви зазначалися в матеріалах. Якщо розриви менші, то вони повинні бути погодженні з відповідними структурами та бути зазначені в будівельному паспорті, це питання на розгляд головного архітектора. При першій перевірці в [PERSON] був в будинку побудований частково перший поверх. А під час другої перевірки, встановлювалися факти, чи припис, який видавався в 2016 році був виконаний, чи ні. На момент другої перевірки не пам'ятає, які були розміри між будинками [PERSON] та [PERSON] В акті перевірки зазначено розмір між будинками [PERSON] та [PERSON] 5.2 метри. Під час перевірки на земельній ділянці [PERSON] встановлювалося, в якому обсязі виконані будівельні роботи та чи вони відповідають будівельному паспорту. Вони обстеження будинків не здійснюють. Вони проводять перевірку об'єктів будівництва. При перевірці вони керуються 153 постановою Кабінетів Міністрів України «Порядок здійснення державного будівельного контролю», де чітко зазначено, як потрібно проводити перевірку. Дана постанова передбачає залучення експертів, пожежних організацій та інших експертів. Щодо конкретних випадків експерти не залучались. При перевірці, яка була здійснена на земельній ділянці [PERSON], було виявлено відхилення від будівельного паспорта. [PERSON] було притягнуто до відповідальності та надано їй припис. В матеріалах БТІ повинно бути зафіксовано про збільшення загальної площі будинку та засклення балкони другого поверху. Не може стверджувати, що засклення балкону [PERSON] призвело до порушення пожежних норм. Потрібно дивитися, яким матеріалом балкон оброблений. Він як інспектор, ступень вогнестійкості не визначає. Якщо є необхідність, то до перевірки залучають експертів. В даній ситуації при перевірках не залучались експерти. [PERSON] скаржилася щодо пожежних норм, а саме що її сусід [PERSON] близько біля її будівлі виконує будівельні роботи. Роботи висновки про безпеку, це не входить до його повноважень. В актах перевірки не зазначали і не фіксували, щодо серйозності порушень. Якщо відстань між будівлями зменшена на 80 сантиметрів, то це може вплинути на дотримання вимог містобудівного законодавства під час виконання робіт на даному об'єкті. Після введення будинку в експлуатацію, можливо внести до будівельного паспорту зміни. Замовник несе відповідальність за все, що внесено в декларацію. За наявності скарг, після введення будинку в експлуатацію, проводяться перевірки, потім документ, який давав право на виконання робіт, декларація та повідомлення скасовуються. Документи, щодо громадянина [PERSON] перебувають на даний час на розгляді в дозвільному відділі департаменту, рішення щодо них не прийнято. Щодо громадянки [PERSON], то в неї було порушення тільки щодо каналізації. Вразі не усунення порушення [PERSON] теж будуть наслідки, а саме будуть скасовані довільні документи на будівництво. Заслухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги за первісним позовом підлягають частковому задоволенню, а зустрічні позовні вимоги підлягають залишенню без задоволення, з наступних підстав. Статтею 14 Конституції України передбачено, що земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону. Аналогічне положення закріплено і ст. 373 ЦК України. Статтею 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Стаття 78 Земельного кодексу України визначає, що право власності на землю - це право володіти, користуватися і розпоряджатися земельними ділянками. Право власності на землю набувається та реалізується на підставі Конституції України цього Кодексу, а також інших законів, що видаються відповідно до них. Стаття 328 ЦК України визначає порядок набуття права власності на земельну ділянку, зокрема вказаною нормою передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно до ст. 116 ЗК України громадяни набувають права власності на земельні ділянки за рішеннями органів виконавчої влади в межах їх повноважень визначених Кодексом. Набуття права на землю громадянами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність. За вимогами ст. 380 ЦК України, житловим будинком є будівля капітального типу, споруджена з дотриманням вимог, встановлених законом, іншими нормативно-правовими актами, і призначена для постійного у ній проживання. Згідно ст.381 ЦК України, садибою є земельна ділянка разом з розташованими на ній житловим будинком, господарсько-побутовими будівлями, наземними і підземними комунікаціями, багаторічними насадженнями. Статтею 383 ЦК України визначено, що власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім'ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва. За вимогами ст. 386 ЦК України, власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій для запобігання такому порушенню. Крім того, у відповідності до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Судом встановлено, що [PERSON] є власником домоволодіння по [ADDRESS]. Поряд із її домоволодінням знаходиться земельна ділянка [NUMBER], що розташована за адресою: [ADDRESS], власником якої є відповідач за первісним позовом [PERSON], що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку Серія [NUMBER], виданого Управлінням Держкомзему у Бориспільському районі та Договором купівлі - продажу земельної ділянки від 14.06.2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Котляровою\~Т.І., зареєстровано в реєстрі № 607. У 2016 році [PERSON] почав будівництво садибного (індивідуального) житлового будинку, відповідно до повідомлення про початок будівництва вх. 10/10-Т-1307/42 від 13.07.2016 року. Декларація № КС 142163410068 від 06.12.2016 року про готовність до експлуатації об'єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорту, зареєстрована Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області. [PERSON] зазначала, що [PERSON] почав будувати будинок без відповідних дозволів та погоджень із державними органами, що призвело до побудови ним будинку з порушенням відповідних нормативів, що створює загрозу вибуху газу, що може призвести до пошкодження її майна та втрати здоров'я тощо. Для оформлення та подачі всіх необхідних для будівництва документів [PERSON] найняв фахівця які займалися оформленням будівельного паспорту та повідомлення про початок будівництва. З останніми у них були договірні відносини, без підписання договору. Які саме документи дані фахівці подали до Бориспільської РДА, з метою оформлення будівництва [PERSON] не відомо, однак він вважав, що фахівці добросовісно виконує свою роботу. В подальшому [PERSON] стало відомо, що будівельний паспорт № 258 від 19.05.2014 року відділом містобудування та архітектури Бориспільської РДА не видавався. У зв'язку з чим 29.08.2016 року, [PERSON] був отриманий новий будівельний паспорт № 378. Повідомлення про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт зареєстровано за № КС062162560396 від 12 вересня 2016 року. Як вбачається з пояснень [PERSON], після початку будівництва на його земельній ділянці позивач та її чоловік почали висловлювати претензії в його бік. Конфлікти розпочалися з того, що чоловік [PERSON] почав встановлювати свій паркан на його земельній ділянці, безпосередньо на його межових знаках. В подальшому ним було запропоновано залити спільний фундамент під паркан, а фасадну частину встановити самостійно кожному, за смаком, однак позивач за первісним позовом [PERSON] відмовилась. Далі від [PERSON] він почав отримувати скарги на те, що в неї після дощів на подвір'ї з'являються великі калюжі. Згідно акту Гнідинської сільської ради від 28.10.2016 року проведеного огляд земельної ділянки за клопотання [PERSON], земельної ділянки кадастровий номер [NUMBER], яка належить на праві власності [PERSON], цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, місце знаходження - [ADDRESS]. Встановлено, що на земельній ділянці ведеться будівництво 2-х поверхового житлового будинку, на проти земельної ділянки розташована споруда для тимчасового знаходження будівельників, які ведуть будівельні роботи. Місце розташування відносно встановленої огорожі з початку будівництва залишилось не змінне. Проведено фото фіксацію. 07.12.2015 року виданий будівельний паспорт на житловий будинок садибного типу з господарськими спорудами в [ADDRESS] [PERSON] Згідно вищезазначеного будівельного паспорту будинок [PERSON] знаходиться від межі сусідньої земельної ділянки, а саме [PERSON] на відстані 1.8 метри. 29.08.2016 року виданий Будівельний паспорт та житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами в [ADDRESS] [PERSON] Згідно вищезазначеного технічного паспорту будинок [PERSON] та будинок [PERSON] знаходиться на відстані 6.80 метри. Відповідно до листа Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 03.11.2016 року, посадовою особою Департаменту 20.10.2016 було здійснено виїзд на об'єкт будівництва за адресою: [ADDRESS]. Під час виїзду встановлено, що земельна ділянка за вищезазначеною адресою, яка знаходиться у власності [PERSON] відповідно до договору купівлі-продажу земельної ділянки ВРС 683162 від 19.06.2012 року, зареєстрованого за № 10879, державного акту на право власності на земельну ділянку серія [NUMBER], виданого 25.05.2012р., та зареєстрованого в поземельній книзі за № 322080001008668, кадастровий номер земельної ділянки [NUMBER], загальна площа 0,1200 га. Будівельний паспорт на забудову земельної ділянки виданий відділом містобудування та архітектури Бориспільської РДА від 07.12.202015 року № 521. Технічний паспорт виготовлений 30.08.2016 року ПП «Буд сервіс-проект плюс» інвентаризаційна справа № 2016-243. За результатами перевірки, на вищезазначеній земельній ділянці, порушень містобудівного законодавства не виявлено (а.с.92). Згідно листа Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 07.11.2016 року вбачається, що посадовою особою Департаменту, у присутності замовника будівництва гр. [PERSON] було проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт по [ADDRESS]. Під час проведення перевірки, встановлено не відповідність розміщення житлового будинку протипожежним нормам, визначеними п.п. 3.25*, 3.25а*, дод. 3.1 ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень» та порушення ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки вказаний житловий будинок влаштовано з відхиленнями від зазначеного будівельного паспорта, а саме: зміщено у північному напрямку та влаштовано на відстані 5,2 м від будинку на сусідній земельній ділянці, тоді як будівельним паспортом передбачено влаштування будинку на відстані 6,2 м та згідно протипожежних вимог дод. 3.1 ДБН 360-92** протипожежні розриви між будинками або окремо розташованими господарськими будівлями відповідно до ступеня їх вогнестійкості, слід приймати не менше 6,0 м. Також, під час проведення перевірки, встановлено, що гр. [PERSON] наведено недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, яке зареєстроване Департаментом за номером КС 062162010220 від 19.07.2016, оскільки: - відповідно до листа Бориспільської РДА від 18.08.2016 зазначений у повідомленні будівельний паспорт №258 від 19.05.2014 p., відділом містобудування та архітектури Бориспільської РДА не видавався. Відповідно листа Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 15.03.2018 року вбачається, що посадовою особою Департаменту, на підставі звернення гр. [PERSON] від 21.07.2016, було проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт по [ADDRESS]. Під час проведення перевірки, встановлено не відповідність розміщення житлового будинку протипожежним нормам, визначеними п.п. 3.25*, 3.25а*, дод. 3.1 ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень» та порушення ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки вказаний житловий будинок влаштовано з відхиленнями від зазначеного будівельного паспорта, а саме: зміщено у північному напрямку та влаштовано на відстані 5,2 м від будинку на сусідній земельній ділянці, тоді як будівельним паспортом передбачено влаштування будинку на відстані 6,2 м та згідно протипожежних вимог дод. 3.1 ДБН 360-92** протипожежні розриви між будинками або окремо розташованими господарськими будівлями відповідно до ступеня їх вогнестійкості, слід приймати не менше 6,0 м. Також, під час проведення перевірки, встановлено, що гр. [PERSON] наведено недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, яке зареєстроване Департаментом за номером КС 062162010220 від 19.07.2016, оскільки: відповідно до листа Бориспільської РДА від 18.08.2016 зазначений у повідомленні будівельний паспорт №258 від 19.05.2014 p., відділом містобудування та архітектури Бориспільської РДА не видавався. За вказані правопорушення, винну особу було притягнуто до передбаченої чинним законодавством відповідальності, надано приписи про зупинення виконання будівельних робіт та про усунення виявлених порушень містобудівного законодавства. Крім того, Департаментом, на підставі звернення гр. [PERSON] від 15.02.2018 з метою проведення перевірки виконання вимог приписів про усунення порушень від 01.11.2016 року №С-0111/1 та про зупинення виконання підготовчих та будівельних робіт від 01.11.2016 року №С-0111/2 було здійснено неодноразові виїзди на місце. Згідно листа Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 02.05.2018 року вбачається, Посадовою особою Департаменту у період з 02.04 по 16.04.2018 було проведено позапланову перевірку виконання вимоги приписів про усунення порушень від 01.11.2016 №С-0111/1 та про зупинення підготовчих та будівельних робі і від 01.11.2016 №С-0111 2 під час виконання будівельних робіт за вказаною адресою. За результатами перевірки, встановлено, що гр. [PERSON] вимоги зазначених приписів не виконано, оскільки, не зупинено виконання будівельних робіт за вказаною адресою та житловий будинок влаштовано і відхиленнями від будівельного паспорта, а саме: зміщено у північному напрямку га влаштовано на відстані 5.2 м від будинках на сусідній земельній ділянці, тоді як будівельним паспортом передбачено влаштування будинку на відстані 6.2 м та згідно протипожежних вимог дат 3.1 ДБН 360-92** протипожежні розриви між будниками або окремо розташованими і господарськими будівлями відповідно до ступеня їх вогнестійкості слід приймати не менше 6.0 м. чим порушено вимоги п. 3 ч. 3 сі. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Крім того, будівельні роботи виконані з відхиленнями від будівельною паспорта №378 від 29.08.2016 p., оскільки трубчастий колодязь зміщено у північно-західному напрямку орієнтовно на 28 м.; влаштовано лазню розміри якої не відповідають вимогам будівельного паспорту, чим порушено вимоги сі. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». В декларації про готовність до експлуатації об'єкта, будівниці до якого здійснено на підставі будівельного паспорту, зареєстрованої Департаментом від 06.12.2016 №КС 142163410068 гр. [PERSON] наведено недостовірні дані, оскільки, в п. 8 зазначено, що на об'єкті виконано всі передбачені будівельним паспортом обсяг робіт з дотриманням відповідних державних будівельних норм, стандартів і правил, годі як фактично роботи виконано з відхиленнями від будівельного паспорта №378 від 29.08.2016 p. виданого відділом містобудування та архітектури Бориспільської РДА та з порушеннями н.н. 3.25*. 3.25а*. дод. 3.1 ДБН 360-92** «Планування і забудова міських і сільських поселень», чим порушено вимоїн ч. 10 сі. 39 Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності". На підставі вищезазначених перевірок, були видані приписи, складені адміністративні протоколи про адміністративне правопорушення та постанови про притягнення до адміністративної відповідальності порушників. Так, відповідно до перевірки, яка була проведена від 01.11.2016 року на земельній ділянці [PERSON] були виявлені порушення, у зв'язку з чим складений протоколу № 3-Л-А-1604/4 від 16.04.2018 року, згідно якого [PERSON] було повідомлено про розгляд справи про адміністративне правопорушення. Від підпису [PERSON] відмовився. Згідно приписів № С-1604/4, № С-0111/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил від 01.11.2016 року та від 16.04.2018 року, [PERSON] зобов'язано усунути порушення відповідно до чинного законодавства. Від підпису [PERSON] відмовився. 01.11.2016 року винесено припис № С-0111/2 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, згідно якого зобов'язано [PERSON] зупинити виконання будівельних робіт з будівництва житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою [ADDRESS] Бориспільського району Київської області. Також, 25.04.2018 року була винесена постанова № А-2504/1 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, відповідно до якої [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено штраф. 09.02.2018 року був винесено припис № С-0902/1 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил щодо будівництва житлового будинку садибного типу та господарських споруд по [ADDRESS], згідно якого зобов'язано [PERSON] усунуті виявлені порушення до 09.03.2018 року. Статтею 391 Цивільного кодексу України, передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Згідно норм ст. 103 Земельного кодексу України вказано, що власники та землекористувачі земельних ділянок повинні обирати такі способи використання земельних ділянок відповідно до їх цільового призначення, при яких власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок завдасться найменше незручностей (затінення, задимлення, неприємні запахи, шумове забруднення тощо). Кожен має право на безпечне для життя і здоров'я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди ( ч. 1 ст. 50 Конституції України). Відповідно до ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов'язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Держава не втручається у здійснення власником права власності. Діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов'язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до ст. 15 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідеміологічного благополуччя населення» підприємства, установи, організації та громадяни при розробленні і використанні нових технологій, проектуванні, розміщенні, будівництві, реконструкції та технічному переобладнанні підприємств, виробничих об'єктів і споруд будь-якого призначення, плануванні та забудові населених пунктів, курортів, проектуванні і будівництві каналізаційних, очисних, гідротехнічних споруд, інших об'єктів зобов'язані дотримувати санітарного законодавства. Частиною 2 ст. 152 ЗК України передбачено, що власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов'язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Згідно ст. 107 ЗК України, основою для відновлення меж є дані земельно-кадастрової документації. В силу 104 ЗК України позивач має право вимагати припинення діяльності на сусідній земельній ділянці, здійснення якої може привести до шкідливого впливу на здоров'я людей, на повітря, та інше. Відповідно до змісту ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ, в п. 33 Постанови Пленуму «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 7 лютого 2014 року за № 5 роз'яснив судам, що застосовуючи положення статті 391 ЦК, відповідно до якої власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, навіть якщо вони не пов'язані із позбавленням права володіння, суд має виходити із такого. Відповідно до положень статей 391, 396 ЦК позов про усунення порушень права, не пов'язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов'язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння. Такий позов підлягає задоволенню і в тому разі, коли позивач доведе, що є реальна небезпека порушення його права власності чи законного володіння зі сторони відповідача. При цьому суди повинні брати до уваги будь-які фактичні дані, на підставі яких за звичайних умов можна зробити висновок про наявність такої небезпеки. Верховний суд України в Узагальненні судової практики «Судова практика щодо права власності при розгляді цивільних справ Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод» від 1 липня 2014 року в розділі «Захист права власності. Превентивний спосіб захисту права власності» роз'яснив судам, що відповідно до положень норм статей 16, 391, 386 ЦК власник вправі звернутися до суду з вимогою про захист порушеного права будь-яким способом, що є адекватним змісту порушеного права, який ураховує характер порушення та дає можливість захистити порушене право. Такі висновки знаходяться у правовому зв'язку із положенням ст. ст. 15, 16, 391 ЦК України, ч.3 ст. 152 ЗК України, відповідно до системного правового аналізу яких кожній особі гарантується право на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, шляхом звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільного права та інтересу може бути спеціальний спосіб захисту, визначений ст. 391 ЦК України як усунення перешкод власником у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Таким чином, обставини, що були викладені та докази, які їх підтверджують свідчать про те, що позивач за первісним позовом є власником земельних ділянок та житлового будинку, а тому має абсолютне право вільно володіти, користуватися і розпоряджатись цим майном на власний розсуд і вчиняти щодо нього чи з ним будь-які дії, які прямо не суперечать закону, право на яке не може бути протиправно обмежено у його здійсненні, у тому числі діями третіх осіб. Згідно ст. 107 ЗК України, у разі неможливості виявлення дійсних меж їх встановлення здійснюється за фактичним використанням земельної ділянки. Якщо фактичне використання ділянки неможливо встановити, то кожному виділяється однакова за розміром частина спірної ділянки. У випадках, коли в такий спосіб визначення меж не узгоджується з виявленими обставинами, зокрема з встановленими розмірами земельних ділянок, то межі визначаються з урахуванням цих обставин. Приписами ст. 41 Конституції України задекларовано основоположний принцип, за яким ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушеним. У первісній позовній заяві зазначено, що будинок [PERSON] розташований на відстані 5,2 м. від будинку позивача та це створює реальну загрозу вибуху газу, що може призвести до пошкодження майна чи втрати здоров'я [PERSON] Однак з даною обставиною суд погодитися не може, оскільки дане твердження є безпідставним припущенням та не відповідає дійсності, оскільки газ до будинків [PERSON] та [PERSON] не підведений. Судом встановлено, що [PERSON] при будівництві допущено відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам та порушує права інших осіб, та істотно порушує будівельні норми і правила. Під істотним порушенням будівельних норм і правил слід розуміти, зокрема недодержання архітектурних, санітарних, екологічних, протипожежних та інших вимог і правил. А також зімну окремих конструктивних елементів житлового будинку, будівлі, споруди, що впливає на їх міцність і безпечність. З пояснень свідка [PERSON] та відповідача за первісним позовом [PERSON] встановлено, що відповідно до конструкції будинку, атмосферні опади стікаючи по даху будинку [PERSON], потрапляють у жолоб потім в трубу водостоку та через лоток виходить в підземну стокову рубу та відводяться безпосередньо у водойму (канал). З вказаного вбачається, що в будинку [PERSON] здійснені всі необхідні інженерно-технічні заходи, що запобігають стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів на територію суміжних ділянок. Згідно фотокарток наданих [PERSON], показів свідків [PERSON] та будівельного паспорту житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами також вбачається, що на земельній ділянці [PERSON] розташовані дві будівлі двоповерховий житловий будинок та двоповерхова будівля бані. Баня, що розташована у значній віддаленості від житлового будинку позивача, на відстані не менше 20 метрів, оснащений двома септиками, які на сьогоднішній день порожні та сухі, оскільки вони жодного дня не використовувались за цільовим призначенням. Таким чином, наявність на території [PERSON], на відстані, що відповідає всім санітарним нормам, двох люків каналізації, створює у [PERSON] сумнівні припущення, що вказані септики взагалі будуть заповнені та створювати неприємний запах на території. Відповідно до санітарних вимог, передбачених пунктом 3.26 ДБН 360-92 Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» майданчики для компосту, дворові вбиральні та очисні споруди каналізації повинні знаходитись у глибині двору не ближче 15 м від вікон житлових будинків, а септики, відповідно до таблиці 3.25а* ДБН 360-92 повинні знаходитись на відстані не менше 5-8 метрів від житлового будинку. Щодо підтоплення сусідського паркану, а саме [PERSON] стічними атмосферними опадами, порушенням його цілісності, згідно фотокарток, які були надані [PERSON], вбачається, що встановлений лише його паркан, цілісність, якого не порушена. Також при прийнятті рішення судом враховано, що [PERSON] має у власності земельну ділянку [NUMBER], що розташована за адресою: [ADDRESS], що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку Серія [NUMBER], виданого Управлінням Держкомзему у Бориспільському районі та Договором купівлі - продажу земельної ділянки від 14.06.2012 року, посвідченого приватним нотаріусом Котляровою\~Т.І., зареєстровано в реєстрі № 607. У 2016 році почав будівництво садибного (індивідуального) житлового будинку, відповідно до повідомлення про початок будівництва вх. 10/10-Т-1307/42 від 13.07.2016 року. Декларація № КС 142163410068 від 06.12.2016 року про готовність до експлуатації об'єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорту, зареєстрована Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області. Зважаючи на викладене у суду відсутні підстави для визнання будівництва [PERSON] по [ADDRESS] самочинним будівництвом та застосування вимог ст. 376 ЦК України. У своїй первісній позовній заяві, позивач за первісним позовом просить суд усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою шляхом знесення збудованого будинку з порушенням будівельних норм та правил, а також знищення вигрібних каналізаційних ям, посилаючись при цьому як на підставу свого позову на ч. 4 ст. 376 ЦК України: Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок. Однак, відповідно до пункту 5 Постанови пленуму вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 6 від 30.03.2012 року «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)»: відповідно до вимог статті 376 ЦК України право на звернення до суду з позовом про знесення або перебудову самочинно збудованого об'єкта нерухомості мають як органи державної влади, так і органи місцевого самоврядування. У випадках порушення прав інших осіб право на звернення до суду належить і таким особам за умови, що вони доведуть наявність порушеного права (стаття 391 ЦК), а також власнику (користувачу) земельної ділянки, якщо він заперечує проти визнання за особою, яка здійснила самочинне будівництво на його земельній ділянці, права власності на самочинно збудоване нерухоме майно (частина четверта статті 376 та стаття 391 ЦК). Щодо відсутності підстав для знесення будинку [PERSON]: по-перше, проект забудови та відповідне погодження відбулось, що свідчить про відсутність самочинного будівництва; по-друге, підвищення ступеня вогнетривкості можливе за рахунок зведення паркану між будівлями. Тому суд оцінює критично твердження позивача за первісним позовом щодо зведення [PERSON] самочинного будівництва, оскільки такі обставини не знайшли свого підтвердження в ході судового розгляду. Тому, усунення таких виявлених порушень та перешкод в користуванні [PERSON] та [PERSON] житловими будинками і земельними ділянками порушень, з урахуванням встановлених судом обставин, на думку суду, в тому числі, - слід здійснити шляхом зобов'язати [PERSON] за власний рахунок, в строк не пізніше 27.06.2019 року, встановити паркан з вогнетривкої цегли між зведеними будинками, що належать [PERSON] та [PERSON], з дотриманням «Планування та забудови міських та сільських поселень» 1994 року та Державних будівельних норм (ДБН 360-92) та Правил протипожежної безпеки, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 року №1417, та внести відповідні зміни до будівельного паспорту. У відповідності до ст. 91 ЗК України власники та користувачі земельних ділянок зобов'язані не порушувати прав власників суміжних земельних ділянок, а також дотримуватися правил добросусідства. У зв'язку з цим зобов'язати [PERSON] та [PERSON] вжити заходів для відновлення добросусідства згідно вимог ст.ст. 103-109 Земельного Кодексу України в строк до 27.06.2019 року. Щодо заявлених зустрічних позовних вимог про усунення перешкод у здійсненні права користування майном та зобов'язання вчинити дії, суд зазначає наступне. Стаття 331 ЦК України передбачає, що право власності на нову річ, яка виготовлена (створена) особою, набувається нею, якщо інше не встановлено договором або законом. Особа, яка виготовила (створила) річ зі своїх матеріалів на підставі договору, є власником цієї речі. Право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. До завершення будівництва (створення майна) особа вважається власником матеріалів, обладнання тощо, які були використані в процесі цього будівництва (створення майна). Нормами статті 346 ЦК України, встановлено, що право власності припиняється у разі: відчуження власником свого майна; відмови власника від права власності; припинення права власності на майно, яке за законом не може належати цій особі; знищення майна; викупу пам'яток культурної спадщини; примусового відчуження земельних ділянок приватної власності, інших об'єктів нерухомого майна, що на них розміщені, з мотивів суспільної необхідності відповідно до закону; звернення стягнення на майно за зобов'язаннями власника; реквізиції; конфіскації; припинення юридичної особи чи смерті власника. Право власності може бути припинене в інших випадках, встановлених законом. В той же час, судом встановлено, що наявність порушень ДБН в даному випадку свідчить про недостатність підстав для знесення збудованого житлового будинку [PERSON], оскільки останній введений в експлуатацію, а відповідні органи, які здійснюють контроль за їх дотриманням щодо його знесення до моменту введення зазначеного будівництва в експлуатацію, не звертались. Таким чином, знесення будівництва, яке не відповідає вимогам ДБН, призводить до порушення прав власника, який його зареєстрував належним чином, та набув право власності на нерухоме майно з підстав, визначених законодавством України. З цього приводу, судом не встановлено таких підстав, які б свідчили про очевидну небезпеку позивачу та його родині з приводу такої забудови [PERSON] Так, відповідного газопостачання на об'єкт нерухомості, що є сусідським будинком для позивача, і що наявності якого [PERSON] повідомляла суд в позовній заяві, на момент розгляду справи в суді, - не встановлено, доказів наявності документації та відповідних дозволів на підключення газопостачання, - ні позивачем ні відповідачем, суду не надано. З цього приводу, можливість загоряння сусідського будинку є лише припущенням позивача. Однак, з цього приводу, суд приходить до висновку про можливість усунення виявлених порушень, з метою недопущення в майбутньому прав позивача, усунення виявлених недоліків в дотриманні нормативів ДБН та Пожежних норм при здійсненні будівництва відповідачем - шляхом зведення відповідної висоти паркану з вогнестійкого матеріалу з дотримання відповідних норм та відповідних внесенням змін до технічної документації та паспорту на забудову. При цьому судом враховується, що при здійсненні забудови позивачем не було дотримано відповідної відстані від межі, що, в свою чергу, призвело до порушення прав відповідача при розробці технічної документації, та необхідність врахування існуючої забудови при плануванні власного об'єкту будівництва. Зазначене, на думку суду, свідчить про можливість вирішення виниклої спірної ситуації саме шляхом часткового задоволення первісного позову у запропонованому судом варіанті шляхом зведення відповідного паркану. Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу свої вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Відповідно до вимог ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.6 ст.81 ЦПК України доказування не може гуртуватися на припущеннях. За змістом ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню. З цього приводу, суд вважає, що наявність вигрібних ям (септиків) на земельній ділянці [PERSON], не є порушенням прав позивача [PERSON], зважаючи на те, що останні не використовуються, доказів цьому суду не надано. Розв'язуючи вимоги про усунення [PERSON] перешкод в користуванні власністю [PERSON], суд враховує, що [PERSON] не доведено в порядку ст. 81 ЦПК України своїх вимог, а доказів чинення перешкод з боку [PERSON] суду не надано. Так, згідно наявних в матеріалах цивільної справи доказів, не вбачається порушення прав щодо користування будинком чи земельною ділянкою [PERSON] зважаючи на усунення [PERSON] недоліків розташування септику (вигрібної ями), виявлених Державної архітектурно-будівельної інспекції України. Допустимих та беззаперечних доказів тому, що на момент розгляду справи в суді, є перешкоди з боку позивача за первісним позовом, з цього приводу, - суду не надано. З урахуванням викладеного вище, первісний позов підлягає частковому задоволенню, а зустрічний позов залишенню без задоволення. Судовий збір за розгляд первісних позовних вимог в розмірі 640 грн. 00 коп. слід стягнути з [PERSON] Судовий збір за розгляд зустрічних позовних вимог в розмірі 704 грн. 80 коп. віднести на рахунок [PERSON], які оплачені ним при зверненні до суду. На підставі викладеного та

Outcome: partial