Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-23 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] звернулася в суд з позовом до відповідачки, про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, посилаючись на те, що остання більше року не проживає за зареєстрованим місцем проживання у будинку [ADDRESS] , добровільно його залишивши. Той факт, що відповідачка більше року не проживає за даною адресою, не несе спільні витрати на утримання житла, тощо - порушує права позивачки, як власниці даного житлового приміщення. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 20.11.2020 року до участі у справі було залучено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача орган опіки та піклування Городоцька района державна адміністрація Хмельницької області (а.с.40). \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 30.12.2020 року, за заявою представниці позивачки, було залишено без розгляду позовні вимоги пред`явлені до неповнолітніх відповідачів [PERSON] та [PERSON] (а.с. 60). \~ \~ \~ \~В судове засідання позивачка не з`явилася, проте її представниця подала до суду письмову заяву про слухання справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просить їх задовольнити. Не заперечує проти заочного розгляду справи. \~ \~ \~ \~Відповідачка в судове засідання не з`явилася, про день та час слухання справи повідомлена належним чином у порядку, передбаченому ч.11 ст.128 ЦПК України та судовою повісткою за місцем фактичного проживаня. \~ \~ \~ \~Представниця третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача органу опіки та піклування Городоцька районна державна адміністрація Хмельницької області подала суду заяву про розгляд справи за її відсутності. \~ \~ \~ \~Враховуючи приписи ч.4 ст.223 ЦПК України, а також беручи до уваги згоду представниці позивачки на розгляд справи за відсутності відповідачки (заочний розгляд), суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі тих доказів, які є в матеріалах справи. Оголосивши заяви представників позивачки та органу опіки та піклування, вивчивши матеріали справи в межах наданих суду доказів, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи із такого. Судом об`єктивно встановлено, що [PERSON] є одноосібним власником садиби [ADDRESS] , що підтверджується копією свідоцтва про право особистої власності на домоволодіння та копією договору купівлі-продажу будинку (а.с. 6-8). \~ \~ \~ \~Як вказує позивачка, в даній садибі її колишня невістка [PERSON] разом із дітьми не проживає з 2011 року, залишила її добровільно і зараз проживає за іншою адресою. \~ \~ \~ \~З довідки Сатанівської селищної ради Городоцького району Хмельницької області від 28.09.2020 року дійсно вбачається, що [PERSON] разом із неповнолітніми дітьми проживає без реєстрації по [ADDRESS] з липня 2011 року по теперішній час (а.с. 9). \~ \~ \~ \~Таким чином, відповідачка залишаючись зареєстрованою у даному будинку в порушення ч.1 ст. 319 ЦК України, згідно якої : "Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд", - чинить перешкоди дійсній власниці, оскільки остання не може вільно розпоряджатися своїм майном, що створює для неї ряд незручностей. Також, відповідно до ч.2 ст. 386 ЦК України: "Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою ... про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню ". \~ \~ \~ \~Ч.2 ст. 405 ЦК України визначено, що член сім"ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім"ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. \~ \~ \~ \~Вирішуючи питання чи має відповідачка статус члена сім`ї, суд виходить з наступного. Відповідно до ст.3 СК України, сім`ю складають особи,\~ які спільно проживають,\~ пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Положення ч. 2 ст. 64 ЖК УРСР зазначає, що до членів сім`ї належать дружина наймача (власника), їхні діти, батьки та інші особи, якщо вони проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Права члена сім`ї має також і особа, яка перестала бути членом сім`ї наймача, але продовжує проживати в займаному ним житловому приміщенні. У рішенні Конституційного суду України\~ у справі за конституційними поданнями Служби безпеки України, Державного комітету нафтової, газової та нафтопереробної промисловості України, Міністерства фінансів України щодо офіційного тлумачення положень пункту 6 статті 12 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей", частин четвертої і п`ятої статті 22 Закону України "Про міліцію" та частини шостої статті 22 Закону України "Про пожежну безпеку" (справа про офіційне тлумачення терміна "член сім`ї) від 03.06.1999 р. у справі №1-8/99 №5-рп/99, зазначено, що щодо поняття „член сім`ї Конституційний Суд України виходить з об`єктивної відмінності його змісту від галузі законодавства, підкреслюючи при цьому, що навіть міжнародно-правовими актами не встановлено єдиних критеріїв чи поосібного переліку членів сім`ї. Аналіз змісту норм галузевого законодавства, що регулює питання втрати права користування житловим приміщенням дозволяє віднести до членів сім`ї власника осіб, які проживають з власником і ведуть з ним спільне господарство; колишніх членів сім`ї власника, зокрема осіб, які проживають з власником, але з певного часу вже не є членами сім`ї; члени сім`ї колишнього власника, зокрема особи, які проживають у житлі, право власності на яке перейшло від громадянина, який зберігає сімейні стосунки з користувачами жилого приміщення, до інших осіб; колишніх членів сім`ї колишнього власника житлового приміщення. Враховуючи вищевикладені обставини, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивачки. Крім того, у порядку, визначеному ч.1 ст.141 ЦПК України, на користь позивачки з відповідачки підлягає стягненню сплачений судовий збір у повному обсязі.

Outcome: approved