Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-17 00:00:00

Позивач звернувся у суд із даним позовом, який мотивував тим, що в провадженні приватного виконавця виконавчого округу Івано-Франківської області Безрукого Олега Васильовича перебуває виконавче провадження №57265430, відкрите на підставі виконавчого листа №351/1030/17 від 26.06.2018 виданого Снятинським районним судом Івано-Франківської області на підставі рішення Снятинського районного суду №351/1030/17 від 21.03.2018 та виконавче провадження №58224688, відкрите на підставі виконавчого листа №6-5243/11 від 29.03.2012 виданого Дніпровським районним судом м. Києва. Вказані виконавчі провадження постановою приватного виконавця Безрукого О.В. від 29.01.2019 об`єднані у зведене виконавче провадження №58230661, а позивач, [PERSON] , в даному виконавчому провадженні являється боржником. Позивач зазначає, що нещодавно йому стало відомо, що приватний виконавець Безрукий О.В. через ДП СЕТАМ реалізував його майно - нежитлові приміщення загальною площею 836,2 кв.м. за адресою: [ADDRESS] , однак Позивач нічого не знав ні про торги, які відбулися 18.01.2019, ні про оцінку його майна, яке оцінили в декілька разів нижче від його реальної ринкової вартості. 11 лютого 2019 року позивач у приватного виконавця Безрукого О.В. ознайомився з матеріалами вище вказаних виконавчих проваджень, і переконався, що в наданих йому для ознайомлення матеріалах, відсутні докази того, що [PERSON] був ознайомлений з оцінкою майна, рівно як і не був повідомлений про те, що його майно (яке до того ж являється додатковим, а не основним заставним майном) було реалізоване на електронних торгах ДП СЕТАМ за 287780 грн. При цьому позивач наголошує, що якщо додати суми по двох виконавчих листах (провадженнях), які приватний виконавець об`єднав в одне виконавче провадження, то загальна сума становитиме 342789,71 грн. (150798,39 грн. + 190991,32 грн. = 341789,71 грн.), а майно Позивача оцінено і продано за 287780,00 грн. Отже, якщо відняти від загальної суми виконавчого провадження (342789,71 грн.) суму за яку продали майно Позивача (287780 грн.), то в нього ще лишається 54009,71 грн. боргу. Це при тому, що реальна вартість реалізованого майна становить близько одного мільйона гривень. Тобто, якби оцінка і торги були проведені належним чином, без порушень законодавства і прав Позивача, то в результаті продажу майна Позивача в нього були б закриті всі борги і ще залишилось би близько 500000,00 грн. (як мінімум). На підставі наведеного позивач просив суд визнати недійсними електронні торги Державного підприємства СЕТАМ від 18.01.2019 (Протокол №383219) та Акт приватного виконавця Безрукого О.В. Про проведені електронні торги від 07.02.2019 та стягнути солідарно з Відповідачів 768,40 грн. судового збору. Відповідач приватний виконавець виконавчого округу Івано-Франківської області Безрукий О.В. надав суду відзив щодо позовних вимог [PERSON] , у якому зазначив, що все, що наводиться позивачем (боржником) грунтується виключно на припущеннях та не підкріплено будь якими доказами. При цьому щодо визначення вартості описаного й арештованого майна зазначив, що при визначенні вартості майна боржника приватним виконавцем дотримано вимоги статті 57 Закону України «Про виконавче провадження», а саме: приватний виконавець не брав безпосередньої участі при оцінці майна, а також не мав відношення до експертної установи, оскільки саме суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання несе відповідальність за надання, об`єктивного висновку про вартість майна. Більше того, правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначені Законом №2658-ІІІ "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", яким визначено процедури оцінки, вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна , підстави проведення оцінки майна, вирішення спорі, пов`язаних з оцінкою майна, майнових прав, відповідальність оцінювачів та суб`єктів оціночної діяльності. Водночас відповідач зазначає, що звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності (частина перша статті 12 Закону №2658-ІІІ). Отже системний аналіз наведених норм чинного законодавства свідчить про те, що звіт по оцінку майна є документом, який фіксує дії суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо оцінки майна, здійснювані ним у певному порядку та спрямовані на виконання його професійних обов`язків, визначених законом і встановлених відповідним договором. Звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності. Таким чином, встановлена правова природа звіту про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду щодо застосування до нього наслідків, пов`язаних зі скасуванням юридичних актів чи визнанням недійсними правочинів, що також знаходить своє відображення у постанові Великої палати Верховного Суду від 13 березня 2018 року у справі №914/881/17, тому відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при застосування вказаних норм права стосовно процедури оцінки майна боржника під час виконавчого провадження прошу суд врахувати правові висновки для їх застосування, викладені в постанові Великої палати Верховного Суду від 13 березня 2018 року у справа: №914/881/17. Окрім того, цією ж постановою встановлено, що спори про визнання недійсним звіту про оцінку майна не можуть бути розглянуті у порядку будь якого судочинства. Також відповідач зазначив, що припущення боржника про те що вартість реалізованого майні становить близько одного мільйона гривень не можна приймати до уваги з огляду на те, що оцінка вартості майна, у виконавчому провадженні проводилась з урахуванням примусової реалізації майна в межах виконавчого провадження, для визначення початкової вартості описаного й арештованого майна для його реалізації, як арештованого майна, шляхом проведення електронних торгів, у той час як позивач/боржник, не враховує факт арешту примусової реалізації зазначеного майна, вимушені умови продажу тощо. Таким чином, припущення що до встановлення іншої вартості реалізованою майна, не доводить порушення прав позивача, оскільки ціна майна, що виставляється на торги з метою примусового продажу, є відмінною від ринкової вартості та залежить від попиту учасників торгів. Також відповідач зазначив, що боржник ознайомившись із матеріалами виконавчого провадження та зі Звітом про вартість описаного й арештованого майна зокрема, не оскаржував і не оскаржує його у встановленому Законом порядку, а питання про визнання звіту про оцінку описаного й арештованого майна недійсним не ставить взагалі. Таким чином, своїми діями позивач погоджується із визначеним у Звіті результатом. Окрім того, дотримання вимог законодавства при призначенні суб`єкта оціночної діяльності для участі у виконавчому провадженні, проведенні оцінки майна дії приватного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України №6-1749цс15 від 25 листопада 2015 року, постановах Верховного Суду України від 24 жовтня 2012 року у справі №6-116цс12, від 6 квітня 2016 року у справі №6-342гс16, постанові Верховного Суду №295/10613/17-ц від 18 грудня 2018 року, постанові Верховного Суду №755/21826/15-ц від 10 травня 2018 року. Відповідач зазначив, що твердження позивача (боржника) що ДП «СЕТАМ» було проведено торги не у відповідності до Тимчасового положення «Про порядок проведення рпилюдних торгів з реалізації арештованого майна», затвердженого Наказом Міністерством юстиції України за №68/5 від 27.10.1999 відповідач зазначив, що вказане позивачем Тимчасове положення «Про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна», затверджене Наказом Міністерства юстиції України за №68/5 від 27.10.1999, втратило чинність ще 18.01.2016, а електронні торги були проведені у відповідності до Порядку реалізації арештованого майна затвердженого Наказом Міністерства юстиції України за №2831/5 від 29.09.2016. При цьому відповідач вказав, що порушень, які могли вплинути на результати торгів, приватним виконавцем не було допущено. ДП «СЕТАМ» було проведено електронні торги у повній відповідності до Порядку реалізації арештованого майна затвердженого Наказом Міністерства юстиції України за №2831/5 від 29.09.2016 року, хоча слід звернути увагу, що доводи позивача/боржника про те, що наявність, або відсутність його повідомлення щодо проведення спірних торгів вплинуло на кількість бажаючих взяти участь у таких торгах та позбавило позивача можливості отримати дане майно особисто або можливості продати своє майно за іншою більшою вартістю, виходячи із можливості збільшення вартості лота через внесення пропозицій іншими учасниками щодо більшої вартості є безпідставними. Згідно з інформацією, яка міститься на офіційному сайті ДП "СЕТАМ" (https://setam.net.ua/auction/326216), було зареєстровано п`ять учасник - дві заявки відхилено, три учасника приймали участь у торгах і тільки учасник №5 запропонував стартову ціну продажу 287780,00 грн., за яку лот і було реалізовано. При цьому позивач у випадку незгоди із стартовою ціною продажу не був позбавлений можливості забезпечити участь більшої кількості осіб для реалізації майна за вищою ціною. Описане й арештоване майно боржника Нежитлові приміщення, загальною площею 836,2 кв.м., за адресою: [ADDRESS] було реалізовано з перших торгів а не з третіх, що автоматично виключає твердження позивача про те, що майно було реалізовано за найнижчою можливою ціною, а\~ твердження боржника, що вказане майно можливо продати значно дорожче не відповідає дійсності, оскільки з метою розширення кола покупців оголошення про проведення торгів було виставлено й на інших інформаційних ресурсах, а саме: https://aukciony.com.ua/setain/auction/38812 про проведення електронних в торгів; [INFO] проведення електронних торгів; http://potribno.net/product/88553 про проведення електронних торгів; http://onetrade.com.uа/роrtfo1іо-vіеw/нежитлові-приміщення-загальною-площ-2/ про проведення електронних торгів. Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, від 25 листопада 2015 року у справі № 6- 1749цс15, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15, від 29 червня 2016 року у справах № 6-370цс16 та № 6-547цс16, від 29 листопада 2017 року у справі № 6-23ІЦСІ7, від 14 лютого 2018 року у справі № 490/5475/15-ц, від 12 грудня 2018 року у справі № 591/8186/15Ц. ДП «СЕТАМ» було проведено електронні торги у повній відповідності до Порядку реалізації арештованого майна затвердженого Наказом Міністерства юстиції України за №2831/5 від 29.09.2016 року, хоча слід звернути увагу, що доводи позивача/боржника про те, що наявність, або відсутність його повідомлення щодо проведення спірних торгів вплинуло на кількість бажаючих взяти участь у таких торгах та позбавило позивача можливості отримати дане майно особисто або можливості продати своє майно за іншою більшою вартістю, виходячи із можливості збільшення вартості лота через внесення пропозицій іншими учасниками щодо більшої вартості є безпідставними. Крім того відповідач зазначив, що боржником [PERSON] незважаючи на обов`язковість виконання рішень, одне із рішень суду, яке перебуває у приватного виконавця на виконанні суду боржником не виконується протягом семи років, лише у 2019 році відбулось його примусове виконання. Ще відповідач вказав, що враховуючи вищевикладене, та те, що боржник отримав постанову про опис та арешт реалізованого в подальшому арештованого майна мав право самостійно визначити його вартість, однак з явною метою затягування виконання рішень утримався від вчинення таких дій. На підставі наведеного відповідач [PERSON] просив в задоволенні позовних вимог [PERSON] до приватного виконавця виконавчого округу Івано-Франківської області Безрукого Олега Васильовича, ДП «СЕТАМ» та [PERSON] про визнання недійсними електронних торгів по справі №351/558/19 відмовити в повному обсязі. Представник відповідача ДП СЕТАМ Конепуд Д.В. надав до суду відзив на позов [PERSON] , у якому зазначив, що ДП СЕТАМ не погоджується з позовною заявою про визнання електронних торгів не дійсними вважає її безпідставною необгрунтованою такою що задоволенню не підлягає, оскільки електронні торги були проведені згідно Порядку реалізації арештованого майна затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 №2831/5. При цьому згідно інформації отриманої з офіційного Веб-сайту ДП СЕТАМ за посиланням (https://setam.net.ua/auction/326216) 29 грудня 2018 року арештоване майно - Нежитлові приміщення, загальною площею 836,2 кв.м., за адресою: [ADDRESS] виставлено на торги за лотом № [NUMBER] , які призначено до проведення на 18 січня 2019 року. 18 січня 2019 року торги по лоту № 324762 пройшли успішно, про що було складено протокол проведення електронних торгів №383219. Також відповідач посилається на постанову Верховного Суду від 02.05.2018 у справі №910/10136/17, у якій зазначено, що виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі- продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином. Таким чином представник ДП «СЕТАМ» просив у задоволенні позову [PERSON] про визнання електронних торгів недійсними відмовити. Позивач та його представник адвокат Цебрій І.О. у судовому засіданні позов підтримали повністю, просили його задоволити із підстав наведених у ньому. Відповідачі та представник у судовому засіданні відзив підтримали повністю, просили у позові [PERSON] відмовити. Представник відповідача ДП «СЕТАМ» просив розглядати справу без участі представника ДП «СЕТАМ», у задоволенні позову [PERSON] про визнання електронних торгів недійсними просив відмовити. Представник третьої особи подав до суду заяву, у якій просив розгляд справи провести без участі представника АТ «Альфа-Банк», у задоволенні позову [PERSON] про визнання недійсними електронних торгів просив відмовити. Судом встановлено: - згідно постанови від 20.09.2018 відкрито виконавче провадження ВП №57265430 про стягнення з [PERSON] солідарно із [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості в сумі 150798,39 грн. та судових витрат у сумі 1600,00 грн.; - згідно постанови від 29.01.2019 відкрито виконавче провадження ВП №58774688 про стягнення з [PERSON] солідарно із [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості в сумі 190991,32 грн. та судових витрат у сумі 2277,32 грн.; - згідно постанови від 29.01.2019 вказані виконавчі провадження №57265430 та №58774688\~\~ об`єднані у зведене виконавче провадження ВП №58224688; - відповідно до Заявки на реалізацію описаного й арештованого майна №01-29/1201 приватним виконавцем виконавчого округу Івано-Франківської області Безруким О.В. подано до ДП «СЕТАМ» заявку на реалізацію через електронні торги майна боржника [PERSON] ; - згідно із відповіддю ДП «СЕТАМ» №106/27/355-18 від 29.12.2018 електронні торги призначено на 18.01.2019; - згідно із протоколом №383219 торги відбулися 18.01.2019, майно боржника [PERSON] , а саме: нежитлові приміщення загальною площею 836,2 кв.м. за адресою: [ADDRESS] було реалізовано за найвищою ціновою пропозицією на суму 287780,00 грн. переможцю, учаснику торгів №5 [PERSON] ; - згідно Акту про проведення електронних торгів від 07.02.2019 майно - нежитлові приміщення загальною площею 836,2 кв. м. за адресою: [ADDRESS] , яке належало [PERSON] було продано [PERSON] за ціною 287780,00 грн.; - згідно із Постановою про опис та арешт майна боржника від 19.10.2018 у виконавчому провадженні ВП №57265430 було накладено арешт на майно боржника [PERSON] , а саме на нежитлові приміщення загальною площею 836,2 кв. м. за адресою: [ADDRESS] , про що боржника [PERSON] було належним чином повідомлено, що підтверджується Списком згрупованих поштових відправлень №2449 та роздруківкою відстеження поштового відправлення; - відповідно до повідомлення №01-29/1180 від 07.12.2018 [PERSON] було повідомлено про встановлену згідно висновку експерта ринкову вартість арештованого майна, яке належним чином було відправлено [PERSON] , що підтверджується Списком згрупованих поштових відправлень №6386 та роздруківкою відстеження поштового відправлення; - із скріншотів з офіційного сайту ДП «СЕТАМ» (https://setam.net.ua/auction/326216) вбачається, що на 18.01.2019 були призначені електронні торги, на яких був виставлений лот №324762 про реалізацію майна [PERSON] , а саме: нежитлових приміщень загальною площею 836,2 кв.м. за адресою: [ADDRESS] , які за ціною 287780,00 грн. придбав учасник №5 [PERSON] ; - із звіту про незалежну оцінку вартості нежитлових будівель за адресою: [ADDRESS] від 19.11.2018, вартість їх становить 287780,00 грн.; - згідно Висновку №038/07-18 оціночно-будівельного дослідження від 26.07.2019 вартість нежитлових приміщення за адресою: [ADDRESS] станом на час проведення дослідження становить 764382,00грн.; - згідно Рішення №5/2019 єдиного акціонера АТ «Укрсоцбанк» усі права та обов`язки АТ «Укрсоцбанк» передані правонаступнику АТ «Альфа-Банк». Таким чином, заслухавши учасників процесу та перевіривши і належним чином оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до переконання, що у задоволенні позову слід відмовити за безпідставністю, з наступних мотивів. Відповідно до статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Процедура реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та враховуючи передбачені законодавством особливості щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а отже, є правочином. Тому\~ відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, і така угода може визнаватись недійсною на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочину (ст. ст. 203, 215 ЦК\~ України). Викладене узгоджується з нормами статей 650, 655 та частини 4 статті 656 ЦК України, які відносяться до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів. Отже така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами 1-3 та 6 статті 203 ЦК України (частина 1 статті 215 цього Кодексу). Порядок реалізації арештованого майна передбачено Законом України "Про виконавче провадження", Інструкцією про проведення виконавчих дій, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 21 квітня 2005 року №74/5 (далі Інструкція), та Порядком реалізації арештованого майна затвердженого Наказом Міністерства юстиції України за №2831/5 від 29.09.2016. Питання реалізації іпотечного майна регулюється також нормами Закону України "Про іпотеку". Підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Тимчасовим положенням, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо) (розділ 3); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів (розділ 4); правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розділ 6). Отже, дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому крім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Такий висновок узгоджується із правовою позицією, викладеною в Постанові Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі №6-1884цс15. Враховано також висновки, зроблені Верховним Судом у постанові від 13 березня 2018 року у справі №911/494/17: Вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства підчас проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. Верховним Судом у постанові від 14.03.2018 року у справі №910/1454/17 зазначено, що Верховний Суд наголошує, що під час розгляду спору про визнання недійсними електронних торгів судами повинно бути встановлено: - чи мало місце порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна та/або інших норм законодавства під час проведення електронних торгів і в чому таке порушення полягало; - чи вплинули ці порушення на результат торгів; - чи відбулося порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати торгів. Жодних з цих підстав судом не встановлено та доказів на підтвердження таких порушень суду надано не було. При цьому суд не бере до уваги Висновок №038/07-18 оціночно-будівельного дослідження від 26.07.2019, оскільки\~ вартість нежитлових приміщень за адресою: [ADDRESS] , встановлена станом на час проведення дослідження, а на той час новий власник вже почав проводити ремонтні роботи цих приміщень. Разом з тим позивач не надав жодного доказу на підтвердження тієї обставини, що дізнався про проведення прилюдних торгів лише в лютому 2019 року, а тому лише 11 лютого 2019 року ознайомився з матеріалами вище вказаних виконавчих проваджень, у зв`язку з чим вважає себе неналежним чином повідомленим про прилюдні торги. Виходячи з наведеного, суд приходить до висновку про те, що\~\~ позивач не надав суду переконливих доказів на підтвердження своїх вимог про визнання прилюдних торгів недійсними. Згідно з вимогами статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 ЦПК України. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і що до яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. З огляду на встановлені судом обставини та досліджені докази, наявні в матеріалах справи, суд дійшов висновку про недоведеність позовних вимог, у зв`язку з\~ чим позов не підлягає до задоволення.

Outcome: dismissed