Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-11 00:00:00

АК «Харківобленерго» звернулася до суду з позовом до [PERSON] про стягнення з відповідача на користь АК «Харківобленерго», суму донарахувань по акту у розмірі 11828,62 грн. В обґрунтування позову АК «Харківобленерго» зазначила, що 09.02.2017 року під час проведення технічної перевірки електроустановки в будинку [ADDRESS], який належить [PERSON], працівниками Дергачівського РВЕ АК "Харківобленерго" були виявлені порушення п. 42, п. 48 "Правил користування електроенергією для населення", а саме самовільне відкрите підключення електропроводки поза приладом обліку тип СОИ446 №В2851638, що зафіксовано актом про порушення Правил користування електричною енергією для населення №208637 від 09.02.2017 року. [PERSON] є абонентом АК «Харківобленерго» з присвоєнням особового рахунку [NUMBER] від 25.01.2011. При складанні акту про порушення був присутній [PERSON], який його підписав та зауважень до складеного акту не надав. 14.02.2017 року було проведено засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, при проведенні якого, відповідачу були розраховані донарахування по акту №208637 від 09 лютого 2017 року в розмірі 11828,62 грн. В добровільному порядку матеріальну шкоду [PERSON] не сплатив, тому АК "Харківобленерго" змушена звернутися до суду за захистом своїх прав і відстоювання інтересів. У судове засідання представник позивача [PERSON] не з'явилася, згідно наданої суду заяви просила справу розглядати у її відсутність, у разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечувала проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення. Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився, повідомлявся про час і місце розгляду справи належним чином, про що в справі мається поштове повідомлення про отримання судової повістки 16 грудня 2017 року. Про поважні причини неявки суду не повідомив, тому суд вважає за можливе розглянути справу за його відсутністю в заочному судовому засіданні. Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явилися в судове засідання без поважних причин. Так як, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин та не подав відзив, а представник позивача не заперечує проти такого вирішення справи, то відповідно до ч.1 ст.281 ЦПК України суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи. Суд, дослідивши матеріали справи, як докази, вважає позовну заяву такою, що підлягає задоволенню. Судом було достовірно встановлено, що 09 лютого 2017 рокууповноваженою особою АК «Харківобленерго» було складено Акт про порушення №208637, яким встановлено, що в будинку за адресою: [ADDRESS], було порушено пп. 48 «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1357від 26 липня 1999 року, а саме відкрите підключення електропроводки поза приладом обліку. Згідно ч.1 ст. 322 ЦК України, власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» від 16.10.1997 року №575/97-ВР (чинного на час виникнення спірних правовідносин), споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією. Згідно ст.526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Згідно ч.1 ст.623 ЦК України, боржник, який порушив зобов'язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Згідно ч.2 ст.623 ЦК України, розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором. Відповідно ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю немайновим правам юридичної особи, а також шкода майну відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно п.48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою КМУ від 26.07.1999 року №1357, побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією та розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку. Суд вважає встановленою наявність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги позивача про стягнення вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, оскільки відповідач порушив Правила користування електричною енергією. Відповідно до п.53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою КМУ від 26.07.1999 року №1357, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. №562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією. У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Відповідно до Протоколу №7-2017 засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення від 14.02.2017 року кількість недонарахованої електроенергії за період з 09.08.2016 року по 09.02.2017 року (за 184 дня) складає 8744 кВтч, що становить 11828,62 грн. Також суд зазначає, що відсутні правові підстави для зменшення розміру коштів, які підлягають стягненню з відповідача. Згідно ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Outcome: approved