Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-05 00:00:00

У квітні 2021 року Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "АРКС" звернулося до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди завданої внаслідок залиття квартири. Позовна заява мотивована, зокрема, тим, що 15.02.2018 року між позивачем та страхувальником [PERSON] було укладено електронний договір комплексного страхування майна (Акцепт) № DNHENBR-181F57I/7 до Оферти № 142. Предметом договору страхування є, зокрема, майнові інтереси пов`язані з володінням, користуванням і розпорядженням застрахованим майном, а саме: квартира за адресою [ADDRESS] . 13.09.2018 року із застрахованим майном трапився страховий випадок - залиття квартири. Власником квартири, з якої проникла рідина є відповідач [PERSON] . На відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири позивачем було сплачено суму страхового відшкодування у розмірі 47 082 грн 28 коп. Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 14.06.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 27 липня 2021 року представником відповідача подано до суду письмовий відзив на позовну заяву, в якому заперечує проти задоволення позову, посилаючись на невідповідність складеного акту обстеження чинним нормам законодавства. Вказує, що в будинку за адресою [ADDRESS] регулярно відбувається залиття квартир, внаслідок дефектів системи водопостачання в тому числі внаслідок розриву фільтра води. Вважає, що вина відповідача у завданні збитків не доведена позивачем. 17 серпня 2021 року представник позивача подав до суду відповідь на відзив, у якому підтримала позовну заяву та вказав, що відповідач не довів відсутності своєї вини у заподіянні шкоди. Майно (квартира) яка була затоплена з вини відповідача застрахована договором добровільного страхування майна, у зв`язку з чим у відповідача виник обов`язок відшкодувати позивачу завдану шкоду. 25 серпня 2021 року від представника відповідача надійшли письмові заперечення на відповідь на відзив, відповідно до яких відповідач заперечує щодо доводів позивача. викладених у відповіді на відзив, оскільки останні є безпідставними та необґрунтованими. У судовому засіданні 06.10.2021, суд без виходу до нарадчої кімнати, ухвалив задовольнити клопотання представника відповідача та допитати в якості свідків [PERSON] ( [ADDRESS] ) та [PERSON] ( [ADDRESS] ) . Свідки [PERSON] та [PERSON] у судовому засіданні 06.10.2021 дали показання, що у будинку за адресою [ADDRESS] регулярно відбуваються залиття квартир внаслідок дефектів системи водопостачання, в тому числі внаслідок розриву фільтрів води, які встановлювалися забудовником, про що повідомлялося керівництвом ОСББ. Представник відповідача у судовому засіданні 06.10.2021 заперечив щодо задоволення позовних вимог Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "АРКС" з підстав, наведених у відзиві та запереченнях на відповідь на відзив. Представник позивача в судове засідання 06.10.2021 не з`явився, повідомлявся про час та дату розгляду справи належним чином, подав через канцелярію Рівненського міського суду Рівненської області клопотання, в якому позовні вимоги підтримує, просить розгляд справи проводити у його відсутність та щодо заочного розгляду справи не заперечує. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з огляду на таке. 15 лютого 2018 року між позивачем та страхувальником [PERSON] було укладено електронний договір комплексного страхування майна (Акцепт) № DNHENBR-181F57I/7 до Оферти № 142. Предметом договору страхування є, зокрема, майнові інтереси пов`язані з володінням, користуванням і розпорядженням застрахованим майном, а саме: квартира за адресою [ADDRESS] . 13 вересня 2018 року із застрахованим майном трапився страховий випадок - залиття квартири. Згідно акту про залиття від 14.09.2018, складеного Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Сусіди - Рівне», у складі членів комісії: голови ОСББ «Сусіди - Рівне» Ніколайчука М.В., старшого сантехніка [PERSON] , в присутності [PERSON] (мешканка кв. [ADDRESS] ) та [PERSON] (мешканця кв. [ADDRESS]), під час обстеження [ADDRESS] було виявлено, що на стелях, стінах в кухні, спальні, дитячій кімнаті, вітальні, ванній кімнаті знаходяться мокрі п`ятна, які утворилися внаслідок затоплення даної квартири зі сторони кв. [ADDRESS] , яка знаходиться по стояку вище. Причиною залиття є передчасний вихід з ладу фільтру для очистки води (розірвання пластикового корпусу фільтру (колби) встановленого в кухні на трубопроводі холодного водопостачання квартири [ADDRESS] . Згідно інформаційної довідки про реєстрацію права власності на нерухоме майно, власником [ADDRESS] являється [PERSON] . 18 вересня 2018 року старшим фахівцем відділу врегулювання складних не моторних збитків AT «СК «АХА Страхування» [PERSON] складено кошторис відновлювального ремонту внутрішнього оздоблення та калькулятор визначення вартості виконання ремонтно-відновлювальних робіт, яким зазначено наступний перелік внутрішніх оздоблювальних робіт: обробка штукатурки нейтралізуючим розчином (антисептування); шпаклювання стін; шпаклювання стель; фарбування раніше пофарбованих стін водоемульсійною фарбою; фарбування стель водоемульсійною фарбою. Згідно з умовами п. 6.1.4 Акцепту та п. п. 6.5, 11.1.4, 15.11.2, 15.11.3, 15.12 Оферти, на підставі страхового акту № АХА2415313 від 05.10.2018 позивачем було розраховано та виплачено страхове відшкодування у розмірі 47 082, 28 грн. на рахунок страхувальника, що стверджується платіжними дорученнями № 503 500 від 08.10.2018, № 503 499 від 08.10.2018, № 1 від 08.10.2018. З метою досудового врегулювання спору, позивачем на адресу відповідача було направлено претензію від 22.05.2020 року про регресивні вимоги та запропоновано сплатити у добровільному порядку47 082, 28 грн. Згідно зі ст. 979 ЦК України, за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про страхування» добровільне страхування - це страхування, яке здійснюється на основі договору між страхувальником і страховиком. Загальні умови і порядок здійснення добровільного страхування визначаються правилами страхування, що встановлюються страховиком самостійно відповідно до вимог цього Закону. Конкретні умови страхування визначаються при укладенні договору страхування відповідно до законодавства. За змістом ст. 993 ЦК України, ст. 27 Закону України «Про страхування», до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 1 ст. 1191 ЦК України, особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом. Згідно положень п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року за № 76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт згідно встановленого зразка (далі по тесту - Правила). Правилами, зокрема, передбачено форму та зміст акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання або холодного водопостачання. Згідно Додатку № 4 Правил в акті повинні бути відображені: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. При цьому з актом ознайомлюються мешканці залитої квартири та квартири, з якої відбулося залиття. Враховуючи зазначене вище, суд погоджується з доводами відповідача щодо того, що при складанні акту про залиття від 14.09.2018недотримано законодавчих норм щодо змісту та порядку складання акту про залиття. Так, у даному акті відсутні відомості щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Натомість вказано, що причини залиття є передчасний вихід з ладу фільтру для очистки води (розірвання пластикового корпусу фільтру (колби) встановленого в кухні на трубопроводі холодного водопостачання квартири [ADDRESS] . Крім того, згіднопоказань свідків [PERSON] та [PERSON] , у будинку за адресою [ADDRESS] регулярно відбуваються залиття квартир внаслідок дефектів системи водопостачання, в тому числі внаслідок розриву фільтрів води, які встановлювалися забудовником, про що повідомлялося керівництвом ОСББ. Отже, доданий позивачем до позовної заяви акт про залиття від 14.09.2018не є достатнім та належним доказом на підтвердження того факту, що саме відповідач є винною особою у затопленні квартири страхувальника. Таким чином матеріалами справи та показаннями свідків спростовуються доводи позивача, що подія 13 вересня 2018 року сталася внаслідок дій (бездіяльності), умислу (необережності) відповідача [PERSON] . Відтак, суд приходить до переконання, що позивачем не доведено протиправність дії (бездіяльності) відповідача та причинний зв`язок між завданою майну страхувальника шкодою і дією (бездіяльністю) відповідача. Згідно із ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст. ст.77-80 цього Кодексу. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України). Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За змістом положень чч. 1, 3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З огляду на викладене вище, на основі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень підтверджених доказами, перевірених в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову. На підставі вимог ст. 141 ЦПК України, судові витрати зі сплати судового збору в сумі 2 270 грн. 00 коп., понесені позивачем при подачі позову до суду, покладаються на позивача.

Outcome: dismissed