Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-16 00:00:00

В серпні 2013 року [PERSON] та [PERSON] звернулися до суду з позовом, в якому зазначили, що згідно із договором дарування частини домоволодіння від 10.07.2012, посвідченим приватним нотаріусом ХМНО Гаражою І. П. (реєстровий №1730), їм на праві спільної часткової власності належить по ? частині домоволодіння за адресою: [ADDRESS]. ? частина домоволодіння належить на праві спільної часткової власності відповідачу [PERSON], який у встановлені законом строки прийняв спадщину за заповітом у вигляді ? частини домоволодіння за адресою: [ADDRESS], не отримав свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Між сторонами склався фактичний порядок користування домоволодінням, згідно з яким позивачі користуються житловим будинком літ. «А-1» (житлова площа 34,4 м.), а у користуванні відповідача знаходиться житловий будинок «К-1» (житлова площа 17,9) та надвірні будівлі: льох літ. «Б», сарай літ. «З», гараж літ. «М». У зв'язку з цим позивачі прохали: виділити [PERSON] належну їй частину домоволодіння за адресою: [ADDRESS] в натурі у вигляді приміщень 1-1, 1-3, 1-4, що знаходяться у житловому будинку «А-1»; виділити [PERSON] належну йому частину домоволодіння за адресою: [ADDRESS] в натурі у вигляді приміщень 1-2, 1-5, 1-6, 1-7, що знаходяться у житловому будинку «А-1».; присвоїти домоволодінню «А-1» окрему адресу: [ADDRESS]. В ході судового розгляду позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] неодноразово уточнювалися, та остаточно вони прохали: виділити [PERSON] та [PERSON] відповідно до висновку судової технічної експертизи від 17 грудня 2014 року № 9688/13573 за варіантом №1 в домоволодінні [ADDRESS] 1/2 частину : будинок літ. А-1, з прибудовою а-2; надвірні споруди: гараж «М», сарай - «З», вбиральня «И», льох «Б», вигрібна яма №4, що буде складати 51/100 частин, а також виділити в їх користування земельну ділянку розміром 458,5 кв.м, в тому числі: земельну ділянку 439,5 кв.м. та земельної ділянки загального користування між співвласниками площею 19.0 кв.м. У березні 2015 року відповідачем був поданий зустрічний позов, в обґрунтування кого він зазначив, що 06.10.1951 його батьки - [PERSON] та [PERSON]. уклали шлюб, 24.11.1951 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого державним нотаріусом Першої міської державної нотаріальної контори, придбали у спільну часткову власність домоволодіння [ADDRESS], яке складалось з таких будівель: будинку дерев'яного, мазаного, критого толем на три кімнати, кухні і галереї. Під час спільного проживання за спільні кошти будинок було перебудовано. Крім того, на території домоволодіння було побудовано новий будинок літ. К-1, цегла, льох, вбиральня, лазня, гараж, огорожа, зливна яма та інш., тобто з'явився новий об'єкт нерухомого майна, який є спільною сумісною власністю батьків. Тобто, кожному приходиться по ? частині дерев'яного житлового будинку, літ А-1, який складався з трьох кімнат, кухні та галереї, ? частині житлового будинку з прибудовами літ К-1. За життя [PERSON] не встиг оформити правові документи на належне йому майно, тому виникла необхідність звернення до суду з даним позовом для встановлення того, що ? частина дерев'яного житлового будинку, літ А-1, який складався з трьох кімнат, кухні та галереї, і ? частина житлового будинку з прибудовами літ К-1, належали його батькові та в наступному після його смерті, за заповітом, який було складено на користь [PERSON], перейшла до позивача за зустрічним позовом. [INFO] [PERSON] помер, 23.06.2004 залишивши заповіт на ім'я сина - [PERSON]. Спадщину він прийняв шляхом подачі заяв 17.12.2004 до Другої державної нотаріальної контори м. Харкова, однак свідоцтво про прийняття спадщини отримати не зміг, оскільки домова книга знаходилась після смерті батька у сестри - [PERSON], яка її не надавала, т.я. мала намір переоформити домоволодіння на своє ім'я. [PERSON] від імені матері подала заяву до Ленінського РВК про отримання дозволу на право власності на перебудовані та знов збудовані споруди на території спірного домоволодіння. Будинок К-1, льох, гараж та ін.. Виконком видав рішення № 666 від 2.10.2007 , на підставі якого ХМБТІ повинно було видати свідоцтво про право власності. Але ХМБТІ, враховуючи те, що [PERSON] належить тільки 1/2 частина домоволодіння по [ADDRESS] і є ще один власник, надало роз'яснення [PERSON], що видача правовстановлюючого документу на нові споруди та домоволодіння можливе тільки з узгодженням всіх співвласників для перерозподілу часток, в іншому випадку всі питання можуть вирішуватись тільки у судовому порядку. Однак [PERSON] та [PERSON] уклали між собою договір дарування 1/2 частини будинку та новостворених будівель за відсутністю правовстановлюючих документів на них. Посвідчуючи вказаний договір дарування 25.11.09 зазначено, що домоволодіння належить [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 24.11.1951, але за вказаним договором [PERSON] придбала у власність тільки ? частину дерев'яного житлового будинку, який складався з трьох кімнат, кухні та галереї, а подарувала житловий будинок з прибудовами К-1 і ? житлового будинку А-1. [PERSON] подарувала те майно, яке було побудоване під час шлюбу, тобто ? частина належала померлому [PERSON], і [PERSON] не мала права розпоряджатися тим майном, яке їй не належало. [PERSON] вважає, що договір дарування вчинений із суттєвими порушеннями вимог закону та є недійсним. На новостворені споруди не отримано свідоцтво про право власності, це майно мало статус майна подружжя і розпоряджатися могли тільки [PERSON] та [PERSON] за взаємною згодою, а у разі смерті їх спадкоємці. [PERSON] про факт звернення до Ленінського РВК, укладення договорів дарування між [PERSON] та [PERSON], а потім укладення договору дарування, посвідченого приватним нотаріусом Гаража І.П. від 10.07.2012 між [PERSON] та її дітьми [PERSON] і [PERSON], було невідомо. У зв'язку з цим [PERSON] просить суд: встановити, що домоволодіння за адресою [ADDRESS], а саме: житловий будинок, літ А-1, який складався з трьох кімнат, кухні та галереї, і житловий будинок з прибудовами літ К-1 є об'єктом спільної сумісної власності [PERSON] та померлого [PERSON], якому належала ? частина дерев'яного житлового будинку, літ А-1, який складався з трьох кімнат, кухні та галереї, і ? житлового будинку з прибудовами літ К-1; встановити, що домоволодіння, яке складається з ? житлового будинку літ А-1 та ? житлового будинку з прибудовами літ К-1 перейшло за заповітом до [PERSON]; визнати право власності на ? житлового будинку літ А-1 та ? житлового будинку з прибудовами літ К-1. у порядку спадкування за заповітом за [PERSON] після смерті [PERSON]; визнати договір дарування від 25.11.2009, укладений між [PERSON] та [PERSON], посвідчений державним нотаріусом Другої Харківської державної нотаріальної контори Вільховим Р.М. - недійсним; визнати договір дарування від 10.07.2012, укладений між [PERSON] та [PERSON] і [PERSON], посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Гаража Л.П.,- недійсним; витребувати майно із чужого незаконного володіння [PERSON] та [PERSON] В ході судового розгляду позивачем за зустрічним позовом неодноразово уточнювалися зустрічні позовні вимоги, остаточно він прохав: провести розподіл спірного житлового будинку [ADDRESS] між співвласниками відповідно до запропонованого 2 варіанту судової будівельно-технічної, земельно-технічної та будівельно-оціночної експертизи № 6978/10492/10493 від 26.10.2016, а саме: по житлових будівлях: 1 група співвласників на 1/2 частку виділити літера за планом К-1: приміщення 2-1 передпокой площею 14,2 кв.м., приміщення 2-2 ванна площею 2,7 кв.м., приміщення 2-3 житлова площею 17,9 кв.м.. разом по житловим виділяється площа 34,8 кв.м.По "надвірним спорудам: приміщення к-тамбур, кі-ганок, Л-лазня, 1/2 №1 -ворота, Уг №3-паркан. Разом по надвірним будівлям виділяється на 46736 грн. Усього на 82531 грн., що на 8883,5 грн. менше. [PERSON] на ? частку: по житловим будівлям: Виділяється А-1: приміщення 1-1 кухня площею 12,6 кв.м., приміщення 1-2 кухня площею 10,4 кв.м., приміщення 1-3 житлова площею 8,8 кв.м., приміщення 1-4 житлова площею 6,2 кв.м, приміщення 1-5 житлова площею 19,4 кв.м. приміщення 1-6 коридор площею 6,4 кв.м., приміщення 1-7 санвузол площею 2,8 кв.м. Разом по житловим виділяється 66,6 кв.м. на 59478 грн., а по надвірним спорудам: приміщення М- гараж, 3- сарай, приміщення И - вбиральня, Б - льох, №4 - вигрібна яма, 1/2 №1 - ворота, №2 - паркан, 1/2 №3 -паркан. Разом по надвірним виділяється на 40 820 грн. Усього на 100298 грн., що на 8883,5 грн. більше. По запропонованому варіанту [PERSON], [PERSON], [PERSON] виділяється приміщень і будівель на суму 82531 грн., [PERSON] - на суму 100298 грн. Ідеальні частки співвласників у разі виділення будуть мати вигляд: [PERSON], [PERSON], [PERSON] - 45/100. [PERSON] -55/100. В загальне користування співвласників виділити земельну ділянку площею 38 кв.м. Пропонується в користування [PERSON], [PERSON], [PERSON] виділити земельну ділянку площею 458,5 кв.м., в тому числі: ? частину земельної ділянки загального користування між співвласниками площею 19 кв.м. земельну ділянку площею 439,5 кв.м. Пропонується в користування [PERSON] виділити земельну ділянку площею 458,5 кв.м., в тому числі: ? частину земельної ділянки загального користування між співвласниками площею 19 кв.м. земельну ділянку площею 439,5 кв.м. У судове засідання представник позивачів [PERSON] та [PERSON] - [PERSON] та її представник - [PERSON] з'явилися, уточнені позовні вимоги підтримали у повному обсязі, прохали задовольнити позов у повному обсязі, проти задоволення зустрічного позову заперечували. Відповідач (позивач за зустрічним позовом) [PERSON] та його представник - [PERSON] у судове засідання також з'явилися, уточнені позовні вимоги зустрічного позову підтримали у повному обсязі, прохали задовольнити позов у повному обсязі, проти задоволення позову [PERSON] та [PERSON] заперечували. Представник третьої особи за зустрічним позовом - Харківської міської ради в судове засідання не з'явився, про дату та час слухання справи сповіщалися своєчасно та належним чином, надали письмові пояснення, в яких просять розглядати справу у їх відсутності. Інші треті особи за зустрічним позовом [PERSON] в судове засідання також не з'явилися, про дату та час слухання справи сповіщалися своєчасно та належним чином, причини неявки суду невідомі. Суд, вислухавши доводи та міркування сторін та їх представників, надавши оцінку наданим доказам, вивчивши матеріали справи, інвентарізаційної справи №2567, встановив наступні факти та відповідні правовідносини. Як встановлено під час судового розгляду, [PERSON] та [PERSON] є рідними братом та сестрою. Їх батьками [PERSON] та [PERSON] під час шлюбу 24.11.1951 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого державним нотаріусом Першої міської державної нотаріальної контори, було придбано у спільну часткову власність домоволодіння [ADDRESS], яке складалось з таких будівель: будинку дерев'яного, мазаного, критого толем на три кімнати, кухні і галереї. 30.11.1951 вказане домоволодіння було зареєстроване на праві забудови за [PERSON] та [PERSON] по ? частині. Під час спільного проживання [PERSON] та [PERSON] будинок було перебудовано, у 1980 році на території домоволодіння побудовано новий будинок літ. К-1, цегла, льох, вбиральня, лазня, гараж, огорожа, зливна яма та інше. Згідно заповіту, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Жовнір Л.П. та зареєстрованого за №3388, 23.06.2004 [PERSON] заповів на ім'я свого сина - [PERSON] належну йому частину житлового будинку [ADDRESS] з відповідною частиною надвірних будівель, та автомобіль ГАЗ-2410 ,1986 р.в., д.н. [NUMBER]. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] від 29.06.2004. Після смерті батька відповідач [PERSON] спадщину прийняв шляхом подачі заяв 17.12.2004 до Другої державної нотаріальної контори м. Харкова, про що свідчать лист №01/16/274 від 27.02.2013, №1018/01-16 від 20.05.2013, однак не отримав свідоцтва про право власності в порядку спадкування, оскільки в нього були відсутні правовстановлюючі документи на майно померлого [PERSON] та невстановлений факт на підтвердження місця відкриття спадщини. 17.08.2004 [PERSON] та 20.12.2004 [PERSON] також подали заяви 17.12.2004 до Другої державної нотаріальної контори м. Харкова про прийняття спадщини після смерті померлого [PERSON] [PERSON] 17.12.2004 подала до Другої державної нотаріальної контори м. Харкова заяву про відмову від прийняття спадщини після смерті померлого чоловіка - [PERSON] на користь сина - [PERSON] Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 23.10.2013 було встановлено факт того, що місцем відкриття спадщини після смерті [PERSON], померлого [INFO], є [ADDRESS] (справа №638/9685/13). 02.10.2007 рішенням Виконавчого комітету Ленінської районної у м. Харкові ради №666 було вирішено: оформити раніше побудований житловий будинок літ. «К-1» розм.. 11,10 х 4,67м, гараж літ. "М" розм.. 6,20 х 3,27м, сарай літ. «З» розм.. 6,0 х 3,95м, лазню літ. «Л» розм.. 6,33 х 3,60м, прибудований коридор III розм.. 6,97 х 1,73м у домоволодінні [ADDRESS] на ім'я [PERSON] 06.10.2009 рішенням Виконавчого комітету Ленінської районної у м. Харкові ради №492 було вирішено: зберегти та оформити раніше переобладнані приміщення: 1-2 під кухню площею 10,4 кв.м., 1-3 (частину) під житлову кімнату площ. 4,5 кв.м., 1-7 під санвузол площ. 2,8 кв.м. у домоволодінні [ADDRESS], на ім'я [PERSON] (а.с. 69 інвентарізаційної справи №2567) 25.11.2009 [PERSON] та [PERSON] уклали договір дарування, посвідчений державним нотаріусом Другої Харківської державної нотаріальної контори Вільховим Р.М. та зареєстрований за №4-341, згідно умов якого [PERSON] передала, а [PERSON] прийняла у дар ? частину домоволодіння, розташованого за адресою: [ADDRESS]. Зазначено, що на вказаній земельній ділянці знаходяться: житловий будинок з прибудовами літ. А-І, цегла, житловою площею 34,4 кв.м, загальною площею 66,6 кв.м., житловий будинок з прибудовами літ. К-І, цегла, житловою площею 17,9 кв.м, загальною площею 38,3 кв.м., льох літ. „Б", сарай літ. „З", вбиральня літ. "И", лазня літ. "Л", гараж літ."М", огорожа №1-3, зл. яма №4. Вказана ? частина домоволодіння належить [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 24.11.1951 державним нотаріусом Першої Харківської Міської державної нотаріальної контори Савіковою Н.Г., за реєстровим №48102/І, зареєстрованого в Харківській міській інвентаризаційній конторі 30.11. 1951, записаний в реєстровій кадастровій книзі під №2567г.26. Згідно витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 11.12.2009, власником ? частина домоволодіння за адресою: [ADDRESS] на праві приватної власності на підставі вказаного вище договору є [PERSON] 10.07.2012 [PERSON] та [PERSON] і [PERSON] уклали договір дарування ? частки домоволодіння , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гаражою І.П. та зареєстрований за №1730, згідно умов якого [PERSON] безоплатно передала ? частку домоволодіння, розташованого за адресою: [ADDRESS], а [PERSON] та [PERSON] прийняли у дар в рівних частках кожний по ? частці вказаного домоволодіння. Зазначено, що на земельній ділянці площею 917 кв.м. розташовано житловий будинок з прибудовами літ. «А-1», цегла, житловою площею 34,4 кв.м, загальною площею 66,6 кв.м., житловий будинок з прибудовами літ. К-І, цегла, житловою площею 17,9 кв.м, загальною площею 38,3 кв.м., льох літ. „Б", сарай літ. „З", вбиральня літ. "И", лазня літ. "Л", гараж літ."М", огорожа №1-3, зл. яма №4. Вказана ? частина домоволодіння належить [PERSON] на підставі договору дарування, посвідченого 25.11.2009 державним нотаріусом Другої Харківської державної нотаріальної контори Вільховим Р.М. та зареєстрованого за №4-341. Згідно витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 27.08.2012, власником ? частини домоволодіння за адресою: [ADDRESS] на праві приватної спільної часткової власності на підставі вказаного вище договору є [PERSON] та [PERSON] (по ? частині кожен). За змістом ч.1 ст.356 ЦК України власність двох осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Відповідно до ст.ст. 358, 361 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування належної йому частини спільного майна в натурі, а також має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної власності. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Відповідно до ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Згідно частини 1 ст. 88 Земельного Кодексу України володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюється за згодою всіх співвласників згідно договору, а в разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Виходячи з аналізу змісту норм ст. ст. 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України, п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 04.10.1991 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на житловий будинок», слід дійти висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Відповідно до Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку строк об'єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18.06.2007 №55, поділ та виділ частки в натурі здійснюється відповідно до законодавства з наданням висновку щодо технічної можливості поділу об'єкта нерухомого майна. У зв'язку з наявною необхідністю та для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань, за клопотанням представника позивачів 31.07.2014 судом була призначена судова будівельно-технічна експертиза. Згідно висновку № 9688/13573 від 17.12.2014 судової будівельно-технічної експертизи, наданого судовим експертом Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса, на підставі результатів проведеного обстеження, виходячи з розташування і розмірів житлових будинків, їх конструктивних елементів, фізичного зносу експертом було запропоновано два варіанти виділу домоволодіння з відступом від ідеальних часток співвласників без проведення переобладнань приміщень житлових будинків для приведення їх до вимог діючих будівельних норм. Згідно 1-го варіанту висновку № 9688/13573 від 17.12.2014 судової будівельно-технічної експертизи в домоволодінні [ADDRESS] І групі співвласників можливо виділити : будинок літ. А-1, з прибудовою а-2; надвірні споруди: гараж «М», сарай - «З», вбиральня «И», льох «Б», вигрібна яма №4, що буде складати 51/100 частин, а ІІ співвласнику - будинок літ. К-1, тамбур «к»., ганок «к1», лазня «Л», що буде складати 49/100 частин. Земельну ділянку розміром площею 38,0 кв.м. залишити в загальному користуванні між співвласниками [PERSON], [PERSON] та [PERSON]. Виділити в користування І групі співвласників земельну ділянку розміром 458,5 кв.м, в тому числі: земельну ділянку 439,5 кв.м. та ? частину земельної ділянки загального користування між співвласниками площею 19.0 кв.м., виділити в користування ІІ співвласнику земельну ділянку площею 458,5 кв.м., в тому числі: земельну ділянку 439,5 кв.м. та ? частину земельної ділянки загального користування між співвласниками площею 19.0 кв.м. При цьому межа розподілу проходить від точки А до точки Б вздовж зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А-1» та прибудови літ «а2», далі від точки Б до точки В на 1,33 м., від точки В до точки Г на 1.33 м.; від точки В до точки Д на 3.0 м. від точки Д до точки Е на 30.45 м., від точки Е до точки Ж на 9.92 м., від точки Ж до точки З на 8.76 м. Згідно 2-го варіанту висновку № 9688/13573 від 17.12.2014 судової будівельно-технічної експертизи І групі співвласників можливо виділити : будинок літ. К-1, тамбур «к»., ганок «к1», лазня «Л», що буде складати 49/100 частин, а ІІ співвласнику - будинок літ. А-1 з прибудовою а-2; надвірні споруди: гараж «М», сарай - «З», вбиральня «И», льох «Б», вигрібна яма №4, що буде складати 51/100 частин. За клопотанням відповідача [PERSON] 17.06.2016 судом була призначена повторна судова будівельно-технічна експертиза. Згідно висновку № 6978/10492/10493 від 26.10.2016 судової будівельно-технічної експертизи, наданого судовим експертом Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса, враховуючи технічний стан житлового будинку літ. «А-1» та ідеальні частки співвласників не надається за можливе виділити кожному зі співвласників окрему ізольовану квартиру на його ідеальну частку, запропоновано 4 варіанти поділу житлового будинку з надвірними будівлями без проведення переобладнань в приміщеннях житлових будинків для проведення їх до вимог діючих будівельних норм. Згідно 1-го варіанту висновку № 6978/10492/10493 від 26.10.2016 судової будівельно-технічної експертизи І групі співвласників можливо виділити: будинок літ. А-1, з прибудовою а-2; надвірні споруди: гараж «М», сарай - «З», вбиральня «И», льох «Б», вигрібна яма №4, ? частина воріт №1, паркан №2, ? частина паркану №3, що буде складати 55/100 частин, а ІІ співвласнику - будинок літ. К-1, тамбур «к», ганок «к1», лазня «Л», ? частину воріт №1, ? частину паркану №3 , що буде складати 45/100 частин. Згідно 2-го варіанту висновку № 6978/10492/10493 від 26.10.2016 судової будівельно-технічної експертизи І групі співвласників можливо виділити: будинок літ. К-1, тамбур «к», ганок «к1», лазня «Л», ? частину воріт №1, ? частину паркану №3 , що буде складати 45/100 частин, а ІІ співвласнику - будинок літ. А-1, з прибудовою а-2; надвірні споруди: гараж «М», сарай - «З», вбиральня «И», льох «Б», вигрібна яма №4, ? частина воріт №1, паркан №2, ? частина паркану №3, що буде складати 55/100 частин. Згідно 3-го варіанту висновку № 6978/10492/10493 від 26.10.2016 судової будівельно-технічної експертизи І групі співвласників можливо виділити: будинок літ. А-1, з прибудовою а-2; надвірні споруди: сарай - «З», вбиральня «И», льох «Б», вигрібна яма №4, ? частина воріт №1, паркан №2, ? частина паркану №3, що буде складати 50/100 частин, а ІІ співвласнику - будинок літ. К-1, тамбур «к», ганок «к1», лазня «Л», гараж «М», ? частину воріт №1, ? частину паркану №3 , що буде складати 50/100 частин. Згідно 4-го варіанту висновку № 6978/10492/10493 від 26.10.2016 судової будівельно-технічної експертизи І групі співвласників можливо виділити: будинок літ. К-1, тамбур «к», ганок «к1», лазня «Л», гараж «М», ? частину воріт №1, ? частину паркану №3 , що буде складати 50/100 частин, а ІІ співвласнику - будинок літ. А-1, з прибудовою а-2; надвірні споруди: сарай - «З», вбиральня «И», льох «Б», вигрібна яма №4, ? частина воріт №1, паркан №2, ? частина паркану №3, що буде складати 50/100 частин. При цьому надані 2 варіанти визначення порядку користування земельною ділянкою. Згідно 1-го (до 1, 2 варіантів поділу будинковолодіння) пропонується в загальне користування співвласників виділити земельну ділянку площею 38 кв.м., в користування І групі співвласників виділити земельну ділянку площею 8,5кв.м., в тому числі: ? частину земельної ділянки загального користування між співвласниками площею кв.м., земельну ділянку площею 439,5 кв.м., II співвласнику виділити земельну ділянку площею 8.5кв.м., в тому числі: 1/2 частину земельної ділянки загального користування між співвласниками площею кв.м., земельну ділянку площею 439,5 кв.м. Опис меж по запропонованому варіанту: межа розподілу проходить від т. А до т. Б вздовж зовнішньої стіни житлового будинку г. «А-1» та прибудови літ. «а2», далі від т. Б до т. В на 1,33м; від т. В до т. Г. на 1,33м: від т. В і т. Д на 3.0м; від т. Д до т. Е на 30.45м: від т. Е до т. Ж на 9,92м; від т. Ж до т. З на 8,76м. Згідно 2-го (до 3,4 варіантів поділу будинковолодіння) пропонується в загальне користування співвласників виділити І групі співвласників виділити земельну ділянку площею 458,5кв.м., в тому числі: ? частину земельної ділянки загального користування між співвласниками площею 19 кв.м. земельну ділянку площею 439,5 кв.м., а II співвласнику виділити земельну ділянку площею 458,5кв.м., в тому числі: ? частину земельної ділянки загального користування між співвласниками площею 19 кв.м., земельну ділянку площею 439,5 кв.м. Опис меж по запропонованому варіанту: межа розподілу проходить від т. А до т. Б вздовж зовнішньої стіни житлового будинку іт. «А-1» та прибудови літ. «а2», далі від т. Б до т. В на 1,33м; від т. В до т. Г. на 1,33м; від т. В о т. Д на 3,0м; від т. Д до т. Е на 32, 5м; від т. Е до т. Ж на 9,92м; від т. Ж до т. З на 6,71м. Аналізуючи представлені сторонами докази, які наведені вище, запропоновані судовими експертами Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса варіанти поділу будинковолодіння за адресою: [ADDRESS], суд вважає за можливе і необхідне провести виділення в натурі майна із спільної часткової власності, що знаходиться в [ADDRESS] згідно варіанту №1 висновку судової технічної експертизи від 17 грудня 2014 року №9688/13573, оскільки саме такий варіант буде сприяти вирішенню конфліктних ситуацій між співвласниками. За таких обставин, суд вважає уточнені позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, у зв'язку з чим в задоволенні уточнених зустрічних позовних вимог [PERSON] відмовляє. На підставі викладеного,

Outcome: approved