Jurisdiction: civil
Date: 2014-09-22 00:00:00

Позивачі звернулися до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві, Десята Київська державна нотаріальна контора, Житлово-будівельний кооператив ,,Урожай" про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом , мотивуючи свої вимоги тим, що [INFO] помер [PERSON] який являється чоловіком позивачки [PERSON] та батьком позивача [PERSON]. Відділом реєстрації смерті у м. Києві 14.07.2008 року зроблено відповідний актовий запис № 13534 та видано Свідоцтво про смерть (серія [NUMBER]). [INFO] до Десятої Київської державної нотаріальної контори позивачами було подано заяви про прийняття спадщини. У зв'язку з чим заведено спадкову справу № 260/2014. В червні 2014 року позивачі звернулися до Десятої Київської державної нотаріальної контори з заявами про видачу свідоцтв про право на спадщину за законом на квартиру [ADDRESS], що належала [PERSON] Однак позивачам було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії оскільки видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві. Відповідно до довідки ЖБК ,,Урожай" від 06.07.2014 року № 16 померлий [PERSON] був власником кооперативної квартири [ADDRESS]. 26 лютого 1990 року ним повністю було сплачено паєнакопичення в розмірі 6 053 крб. 89 коп. Померлим [PERSON] було повністю внесено пайовий внесок, але не було отримано свідоцтво про право власності на квартиру. Позивачі [PERSON], та [PERSON] в судове засідання не з'явилися надали суду заяву, в якій просили розглядати справу за їх відсутності, позовні вимоги підтримали повністю, проти винесення заочного рішення не заперечували. Представник відповідача повідомлений судом належним чином про час та місце розгляду справи, у судове засідання повторно не з'явився і не повідомив суд про причини неявки. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві, повідомлений судом належним чином про час та місце розгляду справи, у судове засідання повторно не з'явився і не повідомив суд про причини неявки. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог Десята Київська державна нотаріальна контора повідомлений судом належним чином про час та місце розгляду справи, у судове засідання повторно не з'явився і не повідомив суд про причини неявки. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог Житлово-будівельний кооператив ,,Урожай" повідомлений судом належним чином про час та місце розгляду справи, у судове засідання повторно не з'явився і не повідомив суд про причини неявки. Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON], [PERSON] до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві, Десята Київська державна нотаріальна контора, Житлово-будівельний кооператив ,,Урожай" про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON], що підтверджується Свідоцтвом про смерть виданого Відділом реєстрації смерті у м. Києві 14 липня 2008 року. Позивач [PERSON] є дружиною померлого [PERSON] . [PERSON] є сином померлого [PERSON]. Після смерті [PERSON] залишилось майно, а саме двох кімнатна квартира [ADDRESS]. Згідно довідки Ф3 від 01.07.2014 року виданої ЖБК ,,Урожай" [PERSON] являється власником особистого рахунку. В квартирі мешкають та зареєстровані [PERSON] та [PERSON]. Померлим [PERSON] повністю було сплачено паєнакопичення в розмірі 6 053 крб. 89 коп. заборгованості по внесках на експлуатацію та ремонт будинку не має. Однак померлим [PERSON] не було отримано свідоцтво про право власності на квартиру, що унеможливлює спадкоємців зареєструвати їх право на нерухоме майно - квартиру [ADDRESS] у визначеному чинним законодавством порядку. Відповідно до пункту другого частини першої ст. 3 Цивільного кодексу України визначено, що загальними засадами цивільного законодавства є неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. (ч.1 та 2 ст. 321 Цивільного кодексу України). Так, позови про визнання права власності спрямовані на усунення перешкод у здійсненні власником свого права і виключення домагань на приналежне власнику майно за допомогою підтвердження в судовому порядку факту приналежності йому спірного майна на праві власності. Згідно зі ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Відповідно до ст. 1220 ЦК України Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Якщо протягом однієї доби померли особи, які могли б спадкувати одна після одної, спадщина відкривається одночасно і окремо щодо кожної з них. Якщо кілька осіб, які могли б спадкувати одна після одної, померли під час спільної для них небезпеки (стихійного лиха, аварії, катастрофи тощо), припускається, що вони померли одночасно. У цьому випадку спадщина відкривається одночасно і окремо щодо кожної з цих осіб. Згідно зі ст. 1261 ЦК України в першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки. Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово, кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1268 ЦК УКраїни спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Відповідно до ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Відповідно до ст. 1297 ЦК України обов'язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на ім'я кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців. Відповідно до ст. 60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини самостійного заробітку. Вважається, що кожна річ , набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя. Враховуючи той факт, що померлий [PERSON] став членом ЖБК ,,Урожай" за час перебування у шлюбі з [PERSON] та став власником кооперативної квартири, яка являється спільним майном подружжя, суд дійшов висновку, що позовні вимоги в частині визнання за позивачкою права власності на ? частину квартири, з яких ? як спільне майно подружжя і ? як спадщина за законом. Позовні вимоги [PERSON] про визнання за ним права власності на 14 частину квартири підлягає до задоволення, оскільки він будучи сином померлого [PERSON] є спадкоємцем по закону і має право прийняти спадщину або не прийняти її, як це передбачено ч. 1 ст. 1268 ЦК України. Тому позовні вимоги в цій частині також підлягають задоволенню. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved