Jurisdiction: civil
Date: 2014-05-27 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго», в обґрунтування якого зазначила, що 01.11.2013 року представниками відповідача був складений акт про порушення правил користування електричною енергією у зв'язку з використанням електроенергією та самовільним підключенням електроустановок до електромережі, яка не є власником енергопостачальника. На засіданні комісії відповідача був розглянутий вказаний акт та протоколом №2828 від 05.11.2013 року була нарахована сума збитків в розмірі 28 003,63 грн., із яким позивачка не погоджується, посилаючись на порушення відповідачем пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. N 1357, щодо не своєчасного повідомлення споживача про дату та час засідання комісії. Також вказувала про відсутність у протоколі необхідних відомостей відносно обсягу та вартості необлікованої електроенергії, розрахунок проведених нарахувань, та на помилковість розрахунку суми недооблікованої електроенергії. Зазначала про те, що 12.09.2013 року між нею та відповідачем був укладений договір під час якого енергопостачальник оглядав електрообладнання та електромережі і міг виявити можливе самовільне підключення. Тому згідно методики строк, з якого мають нараховуватися збитки повинен розпочинатися саме з 12.09.2013 року. Просила визнати недійсними рішення та протокол засідання комісії РЕС по розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією для населення. В ході судового розгляду позивачка уточнила позовні вимоги та просила визнати недійсним рішення комісії РЕС по розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією для населення, визнати незаконним та скасувати протокол засідання комісії РЕС по розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією для населення, а також зобов'язати підключити до електричної мережі житловий будинок, розташований по [ADDRESS]. Представник Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» звернувся до суду із зустрічним позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку, електричну енергію в сумі 28003,63 грн. Свої вимоги мотивує тим, що 01.11.2013 року при перевірці представниками позивача було виявлено самовільне підключення електроустановок до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника у зв'язку з чим складений акт № 191340 про порушення Правил користування електричною енергією [PERSON]. Відповідно до діючих нормативних актів, на підставі зазначеного акту визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії внаслідок порушення, на загальну суму 28003,63 грн., яку до теперішнього часу відповідачкою не сплачено. Просила суд стягнути з [PERSON] на користь позивача вказану суму заборгованості та судовий збір в сумі 243,60 гривень. Позивачка у судове засідання не з'явилась, в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи без її присутності за участю її представника [PERSON] У судовому засіданні представник позивачки [PERSON] уточнені позовні вимоги [PERSON] підтримала в повному обсязі з підстав, викладених в позові, просила визнати недійсним рішення комісії РЕС з розгляду актів про порушення ПКЕЕ для населення, визнати незаконним та скасувати протокол засідання комісії РЕС з розгляду актів про порушення ПКЕЕ для населення та зобов'язати підключити до електромережі її житловий будинок. Вимоги публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» за зустрічним позовом не визнала, вважаючи їх незаконними, та просила суд відмовити у їх задоволенні. Представник позивачки [PERSON] в судовому засіданні також підтримала уточнені позовні вимоги та просила їх задовольнити, у задоволенні зустрічного позову відмовити. Представник відповідача за первинним позовом та позивача за зустрічним позовом Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго», що діє на підставі довіреності, в судовому засіданні позов [PERSON] не визнала, наполягаючи на необґрунтованості позовних вимог та на законності дій співробітників Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» та складених ними документів. Просила у задоволенні цього позову відмовити. Зустрічний позов підтримала в повному обсязі з підстав, викладених у позові, та просила стягнути з [PERSON] на користь Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» вартість спожитої, але неврахованої приладом обліку електричної енергії, внаслідок порушення Правил використання електричною енергією для населення, на загальну суму 28003 гривень 63 копійки та судовий збір в сумі 243 гривень 60 копійок. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши письмові матеріали, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, даючи оцінку запереченням відповідача та доводам позивача, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення зустрічного позову Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до [PERSON] та про відмову у задоволенні позову [PERSON] до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго». Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Зокрема, частиною 1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) встановлено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Статтею 57 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів. Згідно із частиною 1 статті 58 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно із частиною 2 статті 59 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України "Про електроенергетику", "Правилами користування електричною енергією для населення" (ПКЕЕН), затвердженими постановою Кабінету Міністрів України за № 1357 від 26 липня 1999 року, "Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією", затвердженою постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562. Відповідно до статті 26 Закону України "Про електроенергетику", споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України. Судом встановлено, що ПАТ «Донецькобленерго» постачає електричну енергію у будинок по [ADDRESS] Між сторонами склалися договірні відносини, постачання споживачу електроенергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією від 12.09.2013 року. (а.с. 12). Виходячи з положень ст.ст. 6, 526, 626-631 ЦК України укладений договір є обов'язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Крім того, статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно статті 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Згідно з пунктом 42 Правил користування електричною енергією для населення, споживач електричної енергії зобов'язаний оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил. 01 листопада 2013 року при перевірці представниками ПАТ "ДТЕК Донецькобленерго" виконання вимог Закону України "Про електроенергетику" будинку [PERSON] було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, що виразилось у самовільному підключенні електричних установок до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника, виявити яке представниками енергопостачальника при проведені контрольного огляду не мали можливості та підключення додаткового вступного нульового проводу прихованою електропроводкою поза електролічильником для живлення струмоприймачів. Фаза в третій клемі. Електроенергія споживається, електролічильником не обліковується. Точка підключення виконана на горищі. За цим фактом було складно акт № 191340 від 01 листопада 2013 року про порушення Правил використання електричної енергії, який був підписаний трьома представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» та [PERSON], яка підписала вказаний акт без зауважень. 05 листопада 2013 року на засіданні комісії РЕС з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, відповідно до протоколу № 2828 від 05.11.2013 року було прийнято рішення про нарахування [PERSON] за безоблікове споживання електричної енергії збитків на загальну суму 28003,63 грн. Засідання комісії відбулося за участю [PERSON], яка була належним чином повідомлена про дату її проведення, що підтверджується підписаною нею заявою, в якій вона просить провести засідання комісії саме 05.11.2013 року. (а.с. 50). Тому доводи [PERSON] щодо порушення її прав внаслідок недотримання строку її повідомлення про дату проведення засідання комісії є непереконливими. Відповідно до ст. 3 Закону України «Про електроенергетику» відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Згідно статті 26, 27 Закону України „Про електроенергетику" споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України. Правопорушенням в електроенергетиці є крадіжка електричної й теплової енергії, у тому числі споживання електроенергії понад договірні величини, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики й споживання енергії без приладів обліку. Згідно Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року, (далі - Правила) споживач електричної енергії зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки (п. 42 Правил). Згідно пункту 48 Правил користування електричною енергією для населення, споживач несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку. Відповідно до пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення, у разі виявлення представником енергопостачальної організації порушень споживачем правил користування електроенергією, у тому числі розкрадання, складається акт, що підписується представником енергопостачальної організації й споживачем. На підставі акта енергопостачальник має право визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Відповідно до ст. 614 ЦК України особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов'язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов'язання. Проте, як убачається з матеріалів справи, відповідач доказів своєї невинуватості не надав. Факт вчинення порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення суд вважає доведеним, оскільки підтверджується обставинами справи, складеним актом за підписом [PERSON] та поясненнями представників позивачки в суді, які не заперечувала сам факт порушення [PERSON] Правил. Проте позивачка не погоджується із проведеним розрахунком та розміром нарахованих збитків, завданих внаслідок допущеного порушення, а також вказує на невідповідність складеного акта положенням Методики. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики № 562 від 04.05.2006 року. Визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії внаслідок порушення правил користування електричною енергією побутовими споживачами регламентується розділом 3 Методики. Відповідно до п. 6, п. 3.1 Методики застосовується у разі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника. Пунктом 3.3 Методики встановлено, що розрахунок обсягу та вартості недорахованої електричної енергії здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії, за тарифами для населення, що діяли у період порушення та за кількістю днів, які відповідно до даного випадку визначається згідно з другим абзацом п.п. «а» п.п. 3 Методики, а саме: якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. В судовому засіданні встановлено, що прихована точка підключення була виконана на горищі, що об'єктивно робило не можливим виявити такі порушення представникам енергопостачальника під час проведення періодичного контрольного огляду приладу обліку. Правова норма в абзаці 2 підпункту а. пункту 3.3. Методики, яка встановлює трирічний період часу для розрахунку збитків, є спеціальною в даному випадку та має застосовуватись до спірних правовідносин, в порівнянні із правовою нормою в пункті 2.7. Методики, яка встановлює 12 місячний термін для розрахунку збитків, яка є більш загальною. Тому, за викладеною методикою та за даних обставин вчиненого порушення період, за який було здійснено розрахунок обсягу та вартості недорахованої електричної енергії, в межах трьох років, визначений ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» вірно та ґрунтується на нормах законодавства. Пунктом 4 Порядку визначення і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122, встановлено, що обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ. Вимоги до порядку складання, форми та змісту акту про порушення правил закріплені в главі 4 Методики. Відповідно до пунктів 4.1., 4.5. - 4.8. Методики акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення. Акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ. Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов'язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. В акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення. Суд, дослідивши акт про порушення №191340 від 01.11.2013 року, встановив, що він складений за формою, наведеною в додатку 3 Методики. Всі необхідні графи та рядки заповнені, зокрема, відомості про прилади обліку електроенергії споживача (п.1), результати проведення вимірів параметрів схеми електропостачання споживача (п.3), в тому числі, тип засобу вимірювальної техніки; перелік об'єктів або струмоприймачів, приєднаних споживачем до електричної мережі (п.5), схема електропостачання споживача. Із вказаним актом позивачка була ознайомлена та підписала його без будь-яких заперечень (а.с. 48-49). На підставі даних, вказаних в акті відповідачем на засіданні комісії був проведений розрахунок збитків із застосуванням формули, передбаченої пунктом 2.7 Методики, про що було зазначено у відповідному протоколі засідання комісії №2828 від 05.11.2013 року (а.с. 51) та наданий письмовий розрахунок збитків за актом (а.с. 52), загальна сума якого становить 28003,63 грн. З цього суд дійшов висновку про те, що зазначений акт та відомості в ньому є достатніми для розрахунку збитків, складені з дотриманням встановленого порядку та необхідних вимог Методики і є належним та допустимим доказом по справі, а проведений на підставі даних вказаних в акті розрахунок збитків виконаний за формулою, передбаченою Методикою. Діючим законодавством не передбачено можливості визнання подібного акту недійсним. Акт є фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання Правил. Згідно зі ст. 57 ЦПК України зазначений акт є лише доказом, який у разі виникнення спору оцінюється судом відповідно до вимог ст. 212 ЦПК України. В судовому засіданні був опитаний у якості спеціаліста [PERSON], викликаний за клопотанням представника позивачки, який пояснив, що на його думку, із даних зазначених в акті, не можливо провести належний вірний розрахунок заподіяних енергопостачальнику збитків. При застосуванні вимірювальної техніки має використовуватися такі прилади як вольтметр, амперметр, гауссметр, які мають пройти повірку та сертифікацію. У якості вимірювальної техніки був використаний штангенциркуль, при цьому в акті не зазначено який саме кабель вимірювався, тому не можна сказати і про можливість вимірювання саме цим приладом. Оцінюючи його пояснення, суд вважає їх такими, що не дають суду переконливих підстав для визнання акту таким, що не відповідає вимогам законодавства або визнання незаконним протоколу засідання комісії. Так згідно ст. 54 ЦПК України спеціалістом може бути особа, яка володіє спеціальними знаннями та навичками застосування технічних засобів і може надавати консультації під час вчинення процесуальних дій з питань, що потребують відповідних спеціальних знань і навичок. Спеціаліст може бути залучений до участі у цивільному процесі за ухвалою суду для надання безпосередньої технічної допомоги (фотографування, складання схем, планів, креслень, відбору зразків для проведення експертизи тощо) під час вчинення процесуальних дій. Допомога спеціаліста технічного характеру під час вчинення процесуальних дій не замінює висновку експерта. Відповідно до ст. 190 ЦПК України під час дослідження доказів суд може скористатися усними консультаціями або письмовими роз'ясненнями (висновками) спеціалістів. Враховуючи диспозитивність роз'яснень спеціаліста та відсутність у нього практичного досвіду праці в сфері складання подібних актів про порушення ПКЕЕ, а також непереконливість його доводів для визнання дій відповідача незаконними, суд вважає його пояснення такими, що не несуть достатніх даних про незаконність дій працівників ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго». З цього суд дійшов висновку про те, що зазначений акт складено з дотриманням встановленого порядку, та має враховуватись при розгляді спору по суті та нарахування завданих енергопостачальнику збитків. Надаючи оцінку доводам [PERSON], відносно помилковості величин, вказаних в акті, та відсутності належної вимірювальної техніки під час проведення перевірки, суд виходить з наступних положень Методики. Згідно підпункту 6, 7 пункту 3.2. Методики ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН, як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника; використання "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. "Штучний нуль" - додатково змонтований контур заземлення (у тому числі металеві труби водопроводу або опалення), що з'єднаний з "нульовим" проводом внутрішньобудинкової електромережі, який за умови неправильного підключення лічильника (наприклад, у разі якщо електрична енергія обліковується однофазним індукційним лічильником - "фаза" у третій клемі) дає змогу безобліково споживати електричну енергію. Облаштування додаткового контуру заземлення з метою з'єднання його з металевими корпусами електричних приладів для забезпечення їх безпечної експлуатації не належить до поняття "штучний нуль". Саме такі порушення правил користування електричної енергією були виявлені в будинку [PERSON] та встановлені ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» в акті №191340 від 01.11.2013 року, що не заперечується представниками споживача [PERSON] Правильний вид формули та вихідні дані, які при цьому мають бути досліджені та використані при підрахунку, передбачені в пунктах 3.5, 3.6. Методики. За даними цих пунктів Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 пункту 3.1 цієї глави у разі виявлення випадків порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії Wдоб.с.п. (кВт·год) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год. У разі ж виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 7 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії Wдоб.с.п. (кВт·год) визначається за формулою (2.7) Методики. При цьому Pс.п. (кВт) розраховується виходячи: з сили струму, визначеної виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані в схемі самовільного підключення, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 ПУЕ, А. Поперечна площа перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення, визначається на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології, А; з найменшої сили струму спрацювання опломбованих енергопостачальником комутаційних апаратів, що задіяні у схемі самовільного підключення (за умови, коли зазначена сила струму спрацювання менша сили струму, визначеної виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 ПУЕ) А; з сили струму, визначеної на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (у разі відсутності даних, достатніх для визначення сили допустимого тривалого струму, що може протікати по колу самовільного підключення). Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год. Саме ці положення методики застосовувались ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» під час складання акту та його розгляду на засіданні комісії 05.11.2013 року, що є вірним, виходячи із встановлених обставин справи. В дослідженому судом акті №191340 про порушення ПКЕЕН працівниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» були відображені достатні необхідні дані, які вимагаються для застосування формули п. 2.7. Методики, а саме поперечна площа перерізу проводів (кабелів), що використані в схемі самовільного підключення, тип засобу вимірювальної техніки - штангенциркуль, його інвентарний номер та дата повірки. Вказані вихідні дані дозволяють застосувати необхідну формулу розрахунку за п.2.7 Методики. В протоколі засідання комісії РЕС з розгляду актів про порушення ПКЕЕ для населення №2828 від 05.11.2013 року також відображено метод підрахунку та застосовані необхідні вихідні дані, які в підсумку дають вартість не облікованої електроенергії в сумі 28003,63 грн. Із наведеного суд дійшов висновку, що ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» під час складання акту про порушення ПКЕЕ і прийняття рішення на засіданні комісії РЕС, діяв відповідно до Методики та існуючих правил, форма та зміст складеного акту відповідає необхідним вимогам Методики, працівниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» використані необхідні типи вимірювальної техніки та, в цілому, правильно було застосовано формулу для підрахунку збитків, правомірно проведено нарахування збитків у відповідності до п. п. 2.7, 3.1, 3.2, 3.5, 3.6 Методики. Суд перевірив та погоджується з розрахунками збитків за актом про порушення Правил використання електричної енергії №191340 від 01.11.2013 року, наданими представником ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», відповідно до яких, вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії [PERSON], за адресою: [ADDRESS] склала 28003,63 грн. На підставі зазначеного, суд вважає що [PERSON] дійсно має заборгованість перед ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію, в сумі 28003,63 грн. Позовні вимоги публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до [PERSON] про стягнення вартості електроенергії, недооблікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електроенергією підлягають задоволенню, оскільки позивачем за зустрічним позовом надані докази того, що відповідач за укладеним договором є споживачем електричної енергії за вказаною адресою та допустила порушення правил користування електричною енергією. Натомість [PERSON] не надала суду достатніх та переконливих доказів в підтвердження відсутності своєї вини та відсутності заподіяних при цьому збитків енергопостачальнику. Відповідно до ч. 3 ст. 10 та ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Зокрема, ч.3 та ч.4 ст.60 ЦПК України встановлено, що доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до частини 1 статті 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтвердженні судові витрати. Як встановлено статтею 79 ЦПК України до судових витрат належить судовий збір. Оскільки позов ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» задоволено, суд стягує з відповідачки на їх користь витрати, пов'язані зі сплатою судового збору за подачу позовної заяви до суду. При цьому суд виходить з наступного. Представник позивача за зустрічним позовом звернувся до суду з позовом майнового характеру, ціна позову - 28003,63 грн. При зверненні до суду з позовом ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» був сплачений судовий збір в розмірі 243,60 грн., в той час як необхідно було сплатити 280,04 грн. Таким чином недоплачено судовий збір в розмірі 36,44 грн., який підлягає стягненню з відповідачки [PERSON] на користь держави.

Outcome: approved