Jurisdiction: civil
Date: 2015-06-08 00:00:00

У квітні 2015 року [PERSON] звернулася до суду із вказаним позовом, в обґрунтування якого зазначила, що 21.03.2015р. представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» був складений акт про порушення правил користування електроенергією, яким встановлено без облікове користування споживачем електроенергією шляхом самовільного підключення до власної електричної мережі, а саме додатково змонтований контру заземлення, з'єднаний з нульовим проводом внутрі домової електричної мережі. На підставі зазначеного акту було визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії на загальну суму 39 556,59 грн. При проведені перевірки порушень цілісності пломб на клемній кришці електролічильника не встановлено. Це виключає факт втручання в роботу електролічильника. Вказує про відсутність її вини в тому, що фазний провід в третій клемі і невірно сфазований прилад обліку електроенергії. Без зняття клемної кришки та порушення цілісності опломбування поміняти містами проводи в клемах неможливо. Наявність самовільно змонтованого контуру заземлення для бойлеру не є порушенням. Контур заземлення для бойлеру був змонтований на підставі рекомендацій інструкції та паспорту бойлера, а також змонтований для безпечної експлуатації, але фактично бойлер не експлуатувався із-за відсутності водопроводу, тому установка заземлення не використовується і не може бути використана і ніяких витрат електроенергії не несе. Відсутність порушення цілісності пломб на приладі обліку електричної енергії вказує на відсутність вини користувача в невірності роботи електролічильника та його вини в цілому. Протокол №539 від 31.03.2015р. не містить інформації про причетність [PERSON] до виявленого порушення, тому акт складений по видуманим мотивам. В акті не зазначено, що пломба енергопостачальника на клемній кришці електролічильника порушена. На підставі зазначеного просила суд визнати незаконним та скасувати протокол №539 від 31.03.2015 року засідання комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго». У квітні 2015 року ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» звернулося до суду із зустрічним позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію у сумі 39 556,59 гривень. Свої вимоги мотивує тим, що 21.03.2015 року при перевірці представниками позивача за місцем проживання відповідача було виявлено порушення ним ст. ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» та п.п. 42,48 ПКЕЕН, що виразилося у самовільному підключенні до електричної мережі шляхом монтування «штучного нуля», що призвело до споживання без облікової електроенергії, а саме: додатково змонтований контур заземлення (три прути у ванні кімнаті під лінолеумом), поєднаний з нульовим дротом внутрішньобудинкової електропроводки, фаза в третій клемі, у зв'язку з чим складений акт № 205444 від 21.03.2015 року про порушення Правил користування електричною енергією [PERSON] Відповідно до діючих нормативних актів, на підставі зазначеного акту визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 39 556,59 грн. Просив суд стягнути з [PERSON] вказану суму заборгованості та судовий збір у сумі 395,57 гривень. У судовому засіданні позивачка за первинним позовом та відповідачка за зустрічним позовом, [PERSON], свої позовні вимоги підтримала у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві, а також пояснила, що 21 березня 2015 року до неї у будинок прийшли 4 або 5 представників ПАТ«ДТЕК Донецькобленерго» та попросили квитанції за оплату електроенергії, при цьому вони не представились, не вказали мету приходу. Зайшли до кімнати будинку і поки вона займалась пошуком квитанцій демонтували електролічильник. Інший працівник пішов до ванної кімнати та попросив ввімкнути електроприбор. Олександр ввімкнув конвектор та лічильник крутив. У жовтні 2013 року своїми силами був проведений монтаж та встановлення електричного бойлера, проте до сьогоднішнього часу бойлер не працює, оскільки централізоване водопостачання до будинку опломбоване. Водопостачання забезпечується із власного колодязя. Визнала наявність заземлення в розетці в ванній кімнаті, однак електроенергію не крала. Про наявність електролічильника із неправильним фазуванням (фаза в третій клемі) вона не знала. Також у письмових поясненнях [PERSON] зазначила, що зафіксовані працівниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» порушення, були виявлені обманним шляхом, проведена фото і відео фіксація порушень неправомірно відбувалась без її присутності. На момент проведення перевірки не було виявлено будь-яких підключень та незаконного споживання електроенергії, не було включено жодного прибору. Бойлер для води був встановлений власними силами позивачки та за інструкцією для забезпечення техніки безпеки було використано заземлення шляхом під'єднання його до євророзетки. Працівники ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» самостійно втрутилися у механізм розетки та показали як із заземленням можна красти електроенергію, та самостійно вчинили правопорушення. Встановлення самого контуру заземлення не є правопорушенням. Крім того, вказувала на недотримання процедури складання акту, зокрема перевірка всупереч приписам порядку проводилася за відсутності споживача або особи, яка проживає в будинку; за відсутності представника сільської ради. Також не було складено контролерами необхідного припису для усунення порушень та не усунуті виявлені порушення, а було залишено ними все як є. Не була проведена заміна старого лічильника на новий із виносом його на фасад будинку. Не визнавала юридичну силу складеного контролерами акту про порушення, оскільки складений був не уповноваженими особами, без зазначення номерів посвідчень. В своїх поясненнях просила також анулювати акт, а також зобов'язати ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» встановити на фасад новий електролічильник. Вимоги ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» за зустрічним позовом не визнала, вважаючи їх незаконними, та просила суд відмовити у їх задоволенні. Представник відповідача за первинним позовом та позивача за зустрічним позовом Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» Кабанова Л.О., що діє на підставі довіреності, у судовому засіданні позов [PERSON] не визнала, у своїх письмових запереченнях вказала, що [PERSON] споживає електричну енергію за адресою [ADDRESS] та сплачує за її споживання, тому між сторонами виникли зобов'язальні правовідносини. Підключення споживача до електроенергії і відкриття особового рахунку слід вважати фактичним укладенням договору на умовах, передбачених Законом України «Про електроенергетику» та Правилами користування електричною енергією для населення (далі ПКЕЕН). Посилаючись на положення ст. 16 Цивільного кодексу України зазначала, що оскаржуване рішення працівників ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» з нарахування збитків, оформлене протоколом, не носить зобов'язального характеру та не порушує права споживача, а є лише документальною фіксацією проведеної перевірки та розрахунку - різновидом претензії. Просила у задоволенні позову [PERSON] відмовити. Зустрічний позов підтримала у повному обсязі та з підстав, викладених у позові, просила стягнути з [PERSON] на користь ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» вартість спожитої, але неврахованої приладом обліку електричну енергію на загальну суму 39 556,59 гривень та судовий збір в сумі 395,57 гривень. Вислухавши пояснення сторін, показання свідків, дослідивши письмові матеріали, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, даючи оцінку запереченням відповідача та доводам позивача, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення зустрічного позову Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до [PERSON] та про відмову у задоволенні позову [PERSON] до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» з наступних підстав. Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України (далі за текстом - ЦК України), кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Зокрема, частиною 1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Статтею 57 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів. Згідно із частиною 1 статті 58 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно із частиною 2 статті 59 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України "Про електроенергетику", "Правилами користування електричною енергією для населення" (ПКЕЕН), затвердженими постановою Кабінету Міністрів України за № 1357 від 26 липня 1999 року, "Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією", затвердженою постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562. Відповідно до статті 26 Закону України "Про електроенергетику", споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України. Судом встановлено, що ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» постачає електричну енергію у будинок [PERSON] в [ADDRESS], який належить їй на праві власності згідно договору дарування від 30.10.1984 р. та свідоцтва про право на спадщину за законом від 16.10.1998 року. Із вчинених взаємних конклюдентних дій, які полягали у підключенні до електромережі, відкритті особового рахунку та оплати спожитої електроенергії, між сторонами склалися фактичні договірні відносини з постачання споживачу електроенергії, на умовах, передбачених Законом України «Про електроенергетику» та Правилами, у зв'язку із цим у сторін виникли взаємні права та обов'язки, які притаманні договірним. Виходячи з положень ст. ст. 6, 526, 626-631 ЦК України укладений договір є обов'язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Крім того, статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Згідно з пунктом 42 Правил користування електричною енергією для населення, споживач електричної енергії зобов'язаний оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил. 21 березня 2015 року при перевірці представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» будинку [PERSON] було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, що виразилось у використанні «штучного нуля», яке призвело до споживанню не облікованої електричної енергії. Додатково змонтований контур заземлення (три прути в ванній кімнаті під лінолеумом), з'єднаний з нульовим проводом внутрідомової електромережі. Фаза в третій клемі. Електроенергія споживається, лічильником не враховується. Місце підключення: в ванній кімнаті контру заземлення під лінолеумом в полу. Розетка в ванній кімнаті. За цим фактом було складно акт № 205444 від 21 березня 2015 року про порушення Правил використання електричної енергії, який був підписаний чотирма представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», споживачем власницею будинку [PERSON] та присутнім на той час в будинку свідком [PERSON], які підписала вказаний акт із зауваженнями: просили звернути увагу, що контур заземлення знаходиться без використання, так як бойлер, для якого його встановили, знаходиться в неробочому стані із-за відсутності водопроводу (вода ще не підведена), тому ця установка заземлення не використовується і жодних витрат електроенергії не несе. Також до акту про порушення були додані фото та відео зйомка виявлених фактів. 31 березня 2015 року на засіданні комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, відповідно до протоколу № 539 від 31.03.2015р. було прийнято рішення про нарахування [PERSON] за без облікове споживання електричної енергії збитків на загальну суму 39 556,59 грн. Засідання комісії відбулось за участі [PERSON] Із прийнятим рішенням в частині розмірів штрафу вона не погодилась. Відповідно до ст. 3 Закону України «Про електроенергетику» відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Згідно статті 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України. Правопорушенням в електроенергетиці є крадіжка електричної й теплової енергії, у тому числі споживання електроенергії понад договірні величини, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики й споживання енергії без приладів обліку. Згідно Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року, (далі - Правила) споживач електричної енергії зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки (п. 42 Правил). Згідно пункту 48 Правил користування електричною енергією для населення, споживач несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку. Відповідно до пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення, у разі виявлення представником енергопостачальної організації порушень споживачем правил користування електроенергією, у тому числі розкрадання, складається акт, що підписується представником енергопостачальної організації й споживачем. На підставі акта енергопостачальник має право визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Відповідно до ст. 614 ЦК України особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов'язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов'язання. Проте, як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] доказів своєї невинуватості не надала, не спростувала наявність виявлених актом порушень, частково визнала наявність встановлених в акті обставин в частині наявності додаткового контуру заземлення в ванній кімнаті та під'єднання його до розетки в ванній кімнаті, невірно сфазованого електролічильника, наявності фазі в третій клемі, у зв'язку із цим факт вчинення порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення суд вважає доведеним, оскільки підтверджується обставинами справи, складеним актом за підписом [PERSON] та її знайомого [PERSON], відеозаписом виявлених порушень та фотознімками розетки, до якої під'єднаний додатковий контур заземлення, особистими поясненнями [PERSON] в суді, показами свідків, які складали акт, [PERSON], [PERSON], [PERSON] Так допитані в судовому засіданні свідкі [PERSON], [PERSON], [PERSON] підтвердили, що 21 березня 2015 року вони були бригадою в складі 4 чоловік на рейді у селищі Сартана. Підійшовши до будинку по [ADDRESS] вони повісили на вхідних проводах дистанційний показник напруги, який показав різницю в навантаженні, великий перекіс - по фазному кабелю 6 ампер, по нульовому - 1 ампер. Після чого попросилися на перевірку до господарів. Тривалий час ніхто не виходив, пізніше вийшов чоловік, який впустив контролерів на перевірку всередину будинку., де також була [PERSON] Перевіривши електролічильник було виявлено порушення проводів підключення. Виявлено наявність додаткового заземлення під ванною та підключення його до розетки в ванній кімнаті. При під'єднанні заземлення до нульового кабелю в розетці при вимкненій пробці та включеному конвекторі диск електролічильника не крутився, тобто електроенергія споживається, але приладом обліку електроенергія не обліковувалася. Вказані факти були зафіксовані на фото та відео зйомці, які були досліджені в судовому засіданні та з них підтвердились обставини викладені в акті. Під час проведення перевірки контролерами були присутні свідок [PERSON] і власниця [PERSON], що видно та чутно з представленого відеозапису, який мається в матеріалах справи. Суд не приймає доводи [PERSON] щодо під'єднання до розетки додаткового контуру заземлення в цілях безпеки відповідно до вимог інструкції електричного бойлеру, оскільки нею не були представлено суду подібну інструкцію, де б зазначалося такий спосіб захисного заземлення електроустановок. Натомість, захисне заземлення електроустановок полягає в допоміжному електричному з'єднані з землею чи її еквівалентом металевих неструмопровідних частин, що можуть виявитися під напругою. Захисне заземлення має за мету знизити напругу дотику між корпусом електроустановки і землею, і менше, що виникає в результаті ушкодження чи пробою ізоляції струмопровідних частин. У підпункті 7 пункту 3.1. Постанови Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006р. № 562 «Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» визначено, що ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення такого порушення ПКЕЕН, як використання "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. Також у вказаному підпункті закріплено поняття штучного нуля - це додатково змонтований контур заземлення (у тому числі металеві труби водопроводу або опалення), що з'єднаний з "нульовим" проводом внутрішньобудинкової електромережі, який за умови неправильного підключення лічильника (наприклад, у разі якщо електрична енергія обліковується однофазним індукційним лічильником - "фаза" у третій клемі) дає змогу безобліково споживати електричну енергію. Облаштування додаткового контуру заземлення з метою з'єднання його з металевими корпусами електричних приладів для забезпечення їх безпечної експлуатації не належить до поняття "штучний нуль". Із системного аналізу наведеної норми слідує, що штучним нулем визнаються випадки під'єднання додаткового контуру заземлення з "нульовим" проводом внутрішньобудинкової електромережі із одночасним неправильним підключенням лічильника (неправильності його фазування - "фаза" у третій клемі), що наразі і було встановлено актом перевірки в будинку [PERSON] та підтверджено іншими доказами по справі. При цьому дійсно, за вказаним положенням підпункту 7 пункту 3.1. Постанови само пособі облаштування додаткового контуру заземлення з метою з'єднання його з металевими корпусами електричних приладів для забезпечення їх безпечної експлуатації не належить до поняття "штучний нуль». Але у випадку із [PERSON] виявлений контролерами контур заземлення в ванній кімнаті був приєднаний не до металевих деталей корпусу електричного приладу для забезпечення їх безпечної експлуатації (наприклад бойлеру), а до нульового проводу внутрішньо будинкової електромережі, що наразі визнається як «штучний нуль». Отже, з проаналізованої норми слідує, що визначальною відмінністю між штучним нулем та заземленням електричних приладів для безпечної їх експлуатації, є об'єкт під'єднання із додатковим контуром заземленням: внутрішньобудинкова електромережа, або безпосередньо корпус електричного приладу. Виходячи із обставин, встановлених у судовому засіданні та підтверджених належним доказами, актом про порушення, показами свідків, [PERSON], фото і відеозаписами, суд приходить до висновку про доведеність факту порушення [PERSON] підпункту 7 пункту 3.1. Постанови Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006р. № 562 та використання нею штучного нуля, що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. Таким чином, діями позивача, яка є власником будинку та споживачем електричної енергії, яку постачає відповідач, останньому завдані збитки в сумі 39 556,59 гривень. Вимоги позивача [PERSON] щодо скасування рішення комісії про нарахування вартості електроенергії, суд вважає безпідставними з мотивів вказаних вище, а також додатково зазначає наступне. Правова норма в абзаці 2 підпункту а. пункту 3.3. Методики, яка встановлює трирічний період часу для розрахунку збитків, є спеціальною в даному випадку та має застосовуватись до спірних правовідносин, в порівнянні із правовою нормою в пункті 2.7. Методики, яка встановлює 12 місячний термін для розрахунку збитків, яка є більш загальною. Тому, за викладеною методикою та за даних обставин вчиненого порушення період, за який було здійснено розрахунок обсягу та вартості недорахованої електричної енергії, в межах трьох років, визначений ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» вірно та ґрунтується на нормах законодавства. Пунктом 4 Порядку визначення і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122, встановлено, що обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ. Вимоги до порядку складання, форми та змісту акту про порушення правил закріплені в главі 4 Методики. Відповідно до пунктів 4.1. , 4.5. -4.8. Методики акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення. Акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ. Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов'язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. В акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення. Суд, дослідивши акт про порушення № 205444 від 21.03.2015р., встановив, що він складений за формою, наведеною в додатку 3 Методики. Всі необхідні графи та рядки заповнені, зокрема, відомості про прилади обліку електроенергії споживача (п1.), результати проведення вимірів параметрів схеми електропостачання споживача (п.3), в тому числі, тип засобу вимірювальної техніки; перелік об'єктів або струмоприймачів, приєднаних споживачем до електричної мережі (п.5), схема електропостачання споживача. Із вказаним актом позивачка була ознайомлена та підписала його із власними зауваженнями, які не спростовують висновку суду про наявність змонтованого штучного нуля та можливість його використання. На підставі даних вказаних в акті відповідачем на засіданні комісії був проведений розрахунок збитків із застосуванням формули, передбаченої пунктом 2.7 Методики, про що було зазначено у відповідному протоколі засідання комісії №539 від 31.03.2015р. та наданий письмовий розрахунок збитків за актом, загальна сума якого становить 39 556,59 грн. З цього суд дійшов висновку про те, що зазначений акт та відомості в ньому є достатніми для розрахунку збитків, складено з дотриманням встановленого порядку та необхідних вимог Методики і є належним та допустимим доказом по справі, а проведений на підставі даних вказаних в акті розрахунок збитків виконаний за формулою, передбаченою Методикою. Акт є фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання Правил. Водночас діючим законодавством, зокрема статтею 16 ЦК України, або договором як спосіб захисту судом цивільних справ не передбачено можливості визнання подібного акту недійсним. Акт є фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання Правил, і він не встановлює для споживача будь-яких обовязків. Згідно зі ст. 57 ЦПК України зазначений акт є лише доказом, який у разі виникнення спору оцінюється судом відповідно до вимог ст. 212 ЦПК України. Подібні позовні вимоги були предметом розгляду Верховного суду України по справі №6-25цс11 від 12.09.2011 року та по справі № 6-4ц11 від 06.06.2011 року та ним були зроблені правові висновки, які згідно ч. 2 ст. 214 та ст.360-7 ЦПК України є обов'язковими для застосування всіма іншими судами. Тому вимоги [PERSON] про анулювання акту не відповідають положенням законодавства. Із урахуванням наведеного, позовні вимоги [PERSON] задоволенню не підлягають, а позовні вимоги ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію в сумі 39 556,59 грн., знайшли своє підтвердження у судовому засіданні та доведені належними доказами. Відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Оскільки позовні вимоги задоволені повністю, тому відповідно до вказаних вимог ЦПК України з [PERSON] підлягає стягненню сплачений судовий збір в сумі 395,57 грн.

Outcome: approved