Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-17 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з цивільним позовом до акціонерного товариства "Херсонгаз"; третя особа: Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, про скасування рішення засідання комісії з розгляду актів про порушення АТ "Херсонгаз", оформлене витягом з протоколу №33 від 13.09.2019 року по розгляду акту про порушення №1736/508, визнання недійсним акту-розрахунку неврахованих обсягів природного газу в розмірі 66482-07 грн., зобов`язання відновити постачання газу. Заявлені позовні вимоги обґрунтовує наступним: 01.08.2019 року при перевірці її домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , представниками АТ «Херсонгаз» проводилася перевірка вузлу обліку ЗВТ. В ході перевірки представниками АТ «Херсонобленерго» було висунуто сумніви щодо втручання в роботу ЗВТ, через мале використання газу, в ході чого було проведена перевірка житла та газових приборів. Після чого представниками АТ «Херсонгаз» було складено акт про демонтаж лічильника газу та направлення його на експертизу б/н від 01.08.2019 року. За результатами перевірки було складено акт про порушення побутовим споживачем, в якому зазначено про несанкціоноване втручання в роботу засобу вимірювальної техніки (ЗВТ). За результатами розгляду цього акта, комісією прийнято рішення про нарахування в порядку Акту - розрахунку об`єму не облікованого газу 5 696 м3, що в грошовому еквіваленті становить 65 422, 15 грн. з ПДВ - 20%, сума інших супутні з витрат становить 1 059, 92 грн. з ПДВ - 20%, разом - 66 482, 07 з ПДВ - 20%. Позивач зазначає, що вказане нарахування є неправомірним оскільки донарахування обсягів газу взагалі не повинно було бути здійснене, визначений розмір донарахованого газу не відповідає дійсному обсягу використаного газу, що стало підставою для звернення до суду із вказаною позовною заявою. Просить суд скасувати рішення оформлене витягом з протоколу №33 засідання комісії з розгляду актів про порушення АТ «Херсонгаз» від 13.09.2019 року по розгляду Акту про порушення №1736/508 від 15.08.2019 року про нарахування в порядку Акту - розрахунку об`єму не облікованого газу 5 969 м3, що в грошовому еквіваленті становить разом - 66 482, 07 з ПДВ - 20%. Визнати недійсним акт - розрахунок неврахованих обсягів природного газу внаслідок виявлених порушень за період з 08 серпня 2018 року по 08 серпня 2019 року відносно споживача [PERSON] на суму 66 482, 07 грн. з ПДВ - 20%. Зобов`язати акціонерне товариство по газопостачанню та газифікації «Херсонгаз» відновити постачання у домоволодінні, яке розташоване за адресою: [ADDRESS] та належить [PERSON] , шляхом підключення до газорозподільної системи протягом 7 днів з дня набрання рішенням законної сили. Судові витрати покласти на відповідача. Ухвалою суду від 18.10.2019 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 14.11.2019 року на адресу суду від представника відповідача АТ «Херсонгаз» надійшов відзив на позовну заяву. У відзиві на позовну заяву проти задоволення позову заперечував. Зокрема зазначив, що в діях представників відповідача відсутні будь-які ознаки порушення процедури перевірки лічильника та донарахування за необлікований газ. Окрім цього зазначив, що складений працівниками акт про порушення є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь - яких обов`язків і є різновидом претензії , не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав. Відповідач також зазначає, що при задоволенні комісією акта про порушення складається акт - розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу, його вартості. Тобто акт - розрахунок не облікованих об`ємів природного газу та їх вартості складений відносно позивача фіксує лише обсяг та вартість природного газу пред`явлений останньому до сплати. На думку відповідача, позовна вимога позивача про визнання недійсним акта - розрахунку не облікованих об`ємів природного газу та їх вартості за період з 08.08.2018 до 08.08.2019 року є такою, що не може бути розглянута в судовому порядку. Відповідач посилався на правову позицію висловлену Великою палатою Верховного Суду в постанові від 06.02.2019 у справі № 522/12901/17-ц. Вважає, що позивачем обрано не передбачений законом спосіб захисту, що є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог (а.с. 30-31). 11.12.2019 року на адресу суду від представника третьої особи Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг надійшли пояснення, просить справу розглядати без участі їх представника (а.с. 57-63). 03.01.2020 року на адресу суду від представника позивача адвоката Лапка Е.М. надійшла відповідь на відзив, в якому зазначено, що акт про порушення складено з порушенням чинного законодавства, просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі (а.с. 83-85). Ухвалою суду від 21.02.2020 року було здійснено перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження цивільної справи у розгляд справи за правилами загального позовного провадження. 16.03.2020 року ухвалою суду підготовче провадження у вищезазначені справі було закрито, справу призначено до судового розгляду. Позивач у судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлена належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення, з`явився її представник-адвокат Лапко Е.М. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, просив справу розглядати без участі їх представника. У відповідності до ч.3 ст.211, ст.223 ЦПК України, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторін, належних чином повідомлених про день, місце та час розгляду справи на підставі наявних у справі доказів. Представник позивача за довіреністю Лапко Е.М., в судовому засідання наполягав на задоволенні позовних вимог з підстав викладених у позовній заяві. Просив суд скасувати рішення оформлене витягом з протоколу №33 засідання комісії з розгляду актів про порушення АТ «Херсонгаз» від 13.09.2019 року по розгляду Акту про порушення №1736/508 від 15.08.2019 року про нарахування в порядку Акту - розрахунку об`єму не облікованого газу 5 969 м3, що в грошовому еквіваленті становить разом - 66 482, 07 з ПДВ - 20%. Визнати недійсним акт - розрахунок неврахованих обсягів природного газу внаслідок виявлених порушень за період з 08 серпня 2018 року по 08 серпня 2019 року відносно споживача [PERSON] на суму 66 482, 07 грн. з ПДВ - 20%. Зобов`язати акціонерне товариство по газопостачанню та газифікації «Херсонгаз» відновити постачання у домоволодінні, яке розташоване за адресою: [ADDRESS] , яке належить [PERSON] , шляхом підключення до газорозподільної системи протягом 7 днів з дня набрання рішенням законної сили. Судові витрати покласти на відповідача. Представник відповідача в судовому засіданні пояснив, що в діях представників відповідача відсутні будь-які ознаки порушення процедури перевірки лічильника та донарахування за необлікований природній газ. На думку відповідача, позовна вимога позивача про визнання недійсним акту - розрахунку не облікованих об`ємів природного газу та їх вартості за період з 08.08.2018 до 08.08.2019 року з урахуванням позиції висловленої Великою палатою Верховного Суду в постанові від 06.02.2019 у справі № 522/12901/17-ц, є такою, що не може бути розглянута в судовому порядку. Вважає, що позивачем обрано не передбачений законом спосіб захисту, що є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог. Суд, відповідно до ст. ст. 81, 13, ч.5 ст.263 ЦПК України розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Під час розгляду цієї цивільної справи судом були створені всі умови для реалізації прав та виконання обов`язків учасниками судового розгляду, у тому числі й в частині надання доказів на підтвердження позовних вимог. Вислухавши пояснення учасників цивільної справи, які з`явились, допитавши свідків, дослідивши письмові докази по справі та всі обставини, на яких ґрунтуються вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, врахувавши предмет та підставу позову, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню виходячи з наступних підстав: Положення ст.4 ЦПК України, ст. 15 ЦК Україні, а також положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантують кожній особі право на захист її порушених, оспорюваних чи невизнаних прав, а також охоронюваних законом інтересів, судом. За змістом статей 11, 15 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачено статтею 16 ЦК України. Законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень статей 55, 124 Конституції України та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом. Оскільки положення Конституції України та Конвенції мають вищу юридичну силу (статті 8, 9 Конституції України), а обмеження матеріального права суперечать цим положенням, порушення цивільного права чи цивільного інтересу підлягають судовому захисту і у спосіб, не передбачений статтею 16 ЦК України, але який є ефективним засобом захисту, тобто таким, що відповідає змісту порушеного права, характеру його порушення та наслідкам, спричиненим цим порушенням. Зазначений правовий висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 12 червня 2013 року у справі № 6-32цс13. Ефективність як критерій способу захисту цивільного права полягає у тому, що його реалізація призведе до відновлення порушених майнових або немайнових прав та інтересів управомоченої особи. Власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Здебільшого такий спосіб прямо визначений спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини. Правовідносини з приводу постачання-споживання природного газу на даний час врегульовано положеннями ст. 714 ЦК України, Закону України «Про ринок природного газу», Кодексу газорозподільних систем та Правил постачання природного газу, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 2494 від 30 вересня 2015 року, Типовим договором постачання природного газу побутовим споживачам, затвердженим постановою цього ж органу № 2500 від 30 вересня 2015 року, станом на квітень 2015 року спірні правовідносини сторін було врегульовано чинними до 16 липня 2016 року Правилами надання населенню послуг з газопостачання, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 2246 від 09 грудня 1999 року з наступними змінами та у відповідній редакції. Кодекс газорозподільних систем визначає взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, а також визначає, зокрема порядок обмеження та припинення розподілу природного газу споживачам. Позивач [PERSON] є власником домоволодіння та побутовим споживачем природного газу АТ «Херсонгаз», за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується заявою-приєднання до умов договору постачання природного газу побутовим споживачем та заявою-приєднання до умов договору розподілу природного газу (для побутового споживача) від 16.11.2016 року (а.с. 11). Згідно довідки №1817 виданої Бериславською міською радою 02.06.2020 року [PERSON] проживає по [ADDRESS] та зареєстрована за даною адресою з 27.01.2017 року. Згідно довідки №1875 виданої Бериславською міською радою 03.06.2020 року [PERSON] вбачається, що він, разом з дружиною [PERSON] , та дітьми: донькою [PERSON] та сином [PERSON] проживають в будинку [ADDRESS] . 26.01.2014 року складено акт про зняття лічильнику газу в будинку [ADDRESS] , який підписаний споживачем газу [PERSON] 26.01.2014 року представником відповідача було складено акт про встановлення лічильника газу в будинку [ADDRESS] , особовий рахунок [NUMBER] , встановлено лічильник 2012 року випуску марки «Сангаз», тип G, номер 4532612 з нульовим показанням лічильника та встановлено пломбу СРГ: с11534184, який має підпис представника ПАТ «Херсонгаз», без зазначення прізвища, імені, по батькові та посади та відсутній підпис споживача [PERSON] (а.с.164). 31.07.2019 року за адресою: [ADDRESS] було складено акт про порушення №1736/356, а саме - не було допущено представників товариства до виконання запланованих робіт. Згідно відмітки зазначений акт про порушення направлено споживачу рекомендованим листом (а.с. 20). З пояснень в судовому засіданні свідка [PERSON] вбачається, точної дати він не пам`ятає, їхав на автомобілі по вул. 1 Травня в м. Бериславі, був зупинений начальником АТ Херсонгаз, який його попросив підписати акт про не допуск до лічильника, про що він поставив підпис. Господарів будинку він не бачив. 01.08.2019 року згідно з актом про порушення від 31.07.2019 року №1736/356 на об`єкті споживача [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , особовий рахунок [NUMBER] представником АТ «Херсонгаз» демонтовано лічильник газу та знято пломбу: марки «Сангаз», тип G, типорозмір 4, зав.№4532612, місце розташування - зовні, поточні показання - 2012, дата попередньої повірки - 2012 р. та направлено на експертизу до м. Херсон, вул. Поповича, 3, що підтверджується актом про демонтаж лічильника газу та направлення його на експертизу. З даним актом повідомлений споживач [PERSON] , про що стоїть підпис в акті (а.с. 17). 01.08.2019 року представником АТ «Херсонгаз» Давидовим М.С. у присутності споживача [PERSON] було складено протокол №1736/356 щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу до Херсонського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України для визнання: «підозра на втручання в роботу газового лічильника». Протокол щодо направлення ЗВТ на експертизу складено в двох примірниках в присутності споживача [PERSON] , про що свідчить його підпис в протоколі, згідно відмітки - не згоден (а.с. 17, 18). З пояснень в судовому засіданні свідка [PERSON] вбачається, що 31.07.2019 року близько 20-21 години вечора вони з родиною повернулися додому з відпустки і виявили, що у будинку, належному його матері та у якому вони з сім`єю проживають по [ADDRESS] , відрізана газова труба. Наступного дня, 01.08.2019 року він поїхав до відділення АТ «Херсонгаз» м. Берислав, де йому сказали писати заяву і вони підключать газ. Через якийсь час за його адресою приїхали група працівників з відділень АТ «Херсонгаз» м. Нова Каховка та м. Берислав, де вони провели інвентаризацію будинку, щоб виявити порушення. Після того як начальник чи старший майстер з Новокаховського відділення АТ «Херсонгаз» зробив інвентаризацію всього будинку, був складений акт інвентаризації, згідно якого ніяких порушень виявлено не було, тобто річна чи місячна норма вживання газу відповідало тому, що вони там побачили. Це все знімали на телефон і кудись відправляли. Після вручення йому акту інвентаризацію, начальник Новокаховського відділення АТ «Херсонгаз» отримав дзвінок, про те що необхідно знімати лічильник на повірку. Коли провірили по документам чи лічильник потребує повірки виявили, що лічильнику повірка не потрібна. Потім повідомили, що будуть знімати лічильник для проведення експертизи, через мале вживання газу, на що він почав заперечувати. Після чого почали складати протокол про відправлення лічильника на експертизу, при ньому його запакували, і повідомили дату та час проведення засідання комісії. Коли він з`явився до обласного управління АТ «Херсонгаз» на засідання комісії, йому повідомили, що лічильника не має, його повезли на іншу експертизу, після чого він поїхав додому. Числа 10-11 серпня місяця 2019 року його викликали до Бериславського відділення АТ «Херсонгаз», де йому запропонували підписати акт про порушення від 31.07.2019 року. Коли він почав читати акт, то в ньому було вказано, що порушено пломбу лічильника, він почав заперечувати, акт йому не вручили, через те що він відмовився від підпису, після чого він сфотографував наданий йому акт на свій мобільний телефон. Коли він з`явився на засідання комісії, то пояснював, що у нього на період опалювального сезону укладений договір про пільгове користування електричною енергією, оскільки будинок опалюється електрикою, всі побутові предмети у нього електричні, газом практично вони не користуються. На його думку лічильник зняли на повірку, через те що він почав телефонувати на гарячу лінію до Президента та Кабінету Міністрів через те, що незаконно відрізали від газопостачання. На праві власності будинок належить [PERSON] , це його мати, вона є власницею, але в будинку не зареєстрована і не проживає. В будинку зареєстровані він, дружина і двоє дітей. Згідно з пп. 3 п. 1 глави 2 розділу ХІ "Кодексу газорозподільних систем", затверджених Постановою НКРЕтаКП № 2494 від 30.09.2015 року (далі - «Кодекс газорозподільних систем"), до порушень споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належить, зокрема, несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу). Згідно з п. 4 глави 1 розділу І, під несанкціонованим втручанням в роботу ЗВТ/лічильника газу розуміється втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. У разі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник Оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ. При виявленні ознак пошкодження пломб (крім факту їх відсутності чи розірвання пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломбу) та/або несанкціонованого втручання у засіб вимірювальної техніки, що має бути зазначено в акті про порушення, за домовленістю сторін або за ініціативою оператора газорозподільної системи чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) може бути ініційована їх експертиза, порядок проведення якої передбачено Кодексом газорозподільних систем та пунктом 3.3 Положення про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті. Пунктом 3.3.1 Положення передбачено, що експертизу лічильника газу проводить комісія, яка призначається наказом по газопостачальній (газотранспортній) організації. До складу комісії повинні входити представники газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Комісія проводить зовнішній огляд лічильника газу на предмет відповідності фактичного стану лічильника ознакам, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу. Після зовнішнього огляду комісією перевіряються: відповідність місць фактичного розташування пломб місцям, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу; цілісність та місцезнаходження пломб, а також ознак порушень, зазначених в акті про зняття лічильника газу; цілісність заводського та повірчого тавра на лічильнику газу; цілісність відлікового механізму та корпусу лічильника газу; цілісність конструктивних елементів вихідного патрубка лічильника газу; наявність сторонніх предметів у середині лічильника газу; відповідність маркування лічильника газу нормативно-технічній документації. Після виконання цих робіт проводиться позачергова повірка лічильника згідно з ДСТУ 2708-99 «Метрологія. Повірка засобів вимірювальної техніки. Організація та порядок проведення». Результати огляду та позачергової повірки фіксуються в акті експертизи (пункти 3.3.3.1-3.3.3.4 Положення). Залежно від результатів експертизи до акта експертизи додається довідка про непридатність засобу вимірювальної техніки або свідоцтво про повірку робочого засобу вимірювальної техніки згідно з ДСТУ 2708-99. Лічильник газу запаковується в поліетиленовий пакет, який пломбується пломбою газопостачальної (газотранспортної) організації і направляється: на встановлення у споживача - у разі визнання комісією лічильника газу придатним до застосування; на ремонт - у разі висновків комісії про непридатність лічильника газу до застосування та рекомендації щодо проведення ремонту лічильника газу. У разі висновків комісії про непридатність лічильника газу до застосування та висновків щодо неможливості проведення ремонту, лічильник газу передається споживачеві. Системний аналіз цих положень законодавства дає підстави для висновку про те, що у разі встановлення непридатності лічильника до використання про це прямо вказується у акті експертизи із зазначенням виявлених у його роботі недоліків. Відповідно до змісту вимог ч. 1, п. 2, п. 5, п. 8 ч. 2 ст. 59 Закону України «Про ринок природного газу» суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку природного газу зокрема є: несанкціонований відбір природного газу; використання приладів обліку природного газу, не повірених або не атестованих в установленому порядку; самовільне під`єднання до системи, зривання або пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра, заглушок тощо, що впливає на безпеку постачання природного газу або результати вимірювання. Споживач не несе відповідальності за пошкодження лічильника газу у разі відсутності у цьому його вини. З матеріалів справи вбачається, що 15.08.2019 року було проведене експертне дослідження №36-ТР/Д, з якого вбачається, що проведене дослідження побутового лічильника газу №4532612 із пломбами заводу виробника. Під час дослідження необхідно встановити: Чи проводилось переопломбування пломб заводу виробника лічильника з моменту його випуску з заводу та чи містить лічильник механічні пошкодження та який характер їх утворення. Згідно висновку експертного дослідження №36-ТР/Д від 15.08.2019 року встановлено, що полімерна пломба заводу виробника, яка знаходиться в лівому каналі кришки лічильного механізму побутового лічильника газу №4532612, піддавалася порушенню її цілісності (несанкціоноване (навмисне) порушення цілісності конструкції пломби, в результаті чого пломба не виконує свої функції) шляхом розрізання кришки в двох місцях, в результаті чого фрагмент кришки вільно виймається з відповідного каналу і відкриває доступ до гвинта, яким кришка лічильного механізму кріпиться до корпусу лічильника. Вищезазначена пломба перепломбуванню (несанкціонованому зніманню та повторному навішуванню на підконтрольний об`єкт) не піддавалася. Вказаний лічильник містить механічні пошкодження (а.с. 33-41). За результатами експертизи, на підставі встановлених пошкоджень було складено акт про порушення №1736/508 від 15.08.2019 року. На дату складання цього Акта на об`єкті приватний будинок за адресою: [ADDRESS] встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем, несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ, а саме полімерна пломба заводу виробника, яка знаходиться в лівому каналі кришки лічильного механізму ПЛГ, піддавалася порушенню її цілісності шляхом розрізання кришки в двох місцях, в результаті чого фрагмент кришки вільно виймається, що є порушенням згідно пп.3 п1 ГЛ2 р ХІ Кодексу ГРМ. За виявленими порушеннями споживачу необхідно з`явитися 13.09.2019 року на комісію з розгляду актів про порушення, за адресою: м. Херсон, вул. Поповича, 3 каб. 12 . Даний Акт про порушення був направлений споживачу рекомендованим листом (а.с. 19). Відповідно витягу з протоколу №33 засідання комісії з розгляду актів про порушення АТ «Херсонгаз» від 13.09.2019 року встановлено, що особовий рахунок за адресою: [ADDRESS] оформлено на [PERSON] , з якою укладено договір розподілу природного газу. Під час виконання наряд-завдання на контрольне зняття показань лічильника за вищевказаною адресою, представників АТ «Херсонгаз» не було допущено до виконання запланованих робіт, про що було складено акт про порушення №1736/356 про не допуск, в зв`язку з чим розподіл природного газу було припинено шляхом механічного від`єднання газових мереж від газорозподільної системи. 01.08.2019 року лічильник було демонтовано та направлено до Херсонського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України для проведення експертного дослідження. За результатами дослідження складено акт про порушення №1736/508, який був направлений на адресу споживача. На засіданні комісії був присутній [PERSON] , який заперечував будь-яке втручання в роботу лічильника газу. Комісією з розгляду актів про порушення було ухвалено рішення: здійснити нарахування об`єму не облікованого природного газу за граничними об`ємами споживання природного газу за 1 рік до дати демонтажу лічильника 08.08.2019 року з урахуванням 30 % в неопалювальний період. (а.с. 14-15, 16). За положеннями ст. ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. На підтвердження доводів щодо правомірності відключення позивача від газопостачання відповідачами не було надано належних доказів допущеного порушення саме позивачем, а саме, що полімерна пломба заводу виробника, яка знаходиться в лівому каналі кришки лічильного механізму ПЛГ, піддавалася порушенню її цілісності шляхом розрізання кришки в двох місцях внаслідок дій позивача, в результаті чого фрагмент кришки вільно виймається, що є порушенням згідно пп.3 п1 ГЛ2 р ХІ Кодексу ГРМ, оскільки відповідно до пункту 22 Правил надання населенню послуг з газопостачання, затв. Постановою КМУ від 09.12.1999 р. №2246 (в редакції постанови КМУ від 14.04.2004 р. №476), чинних на час встановлення лічильника газу у домоволодінні позивачки (26.01.2014 року), передбачено що установлення лічильників газу здійснюється газорозподільним підприємством або підприємствами і організаціями, які мають необхідні ліцензії та дозвіл на виконання таких робіт. Виконавець після встановлення лічильників газу зобов`язаний видати споживачеві акт та розрахунковий документ, що засвідчують факт виконання робіт. Гарантійне та післягарантійне обслуговування лічильників газу здійснюється відповідно до законодавства. У разі встановлення лічильника газу у квартирі, приватному будинку або іншому об`єкті споживача газорозподільне підприємство складає та підписує із споживачем акт про збереження пломб у двох примірниках, один з яких залишається у споживача. 26.01.2014 року, акт про збереження пломб газорозподільне підприємство та позивачка не підписували, позивачка не брала на себе зобов`язання щодо збереження пломби та за таких обставин суд позбавлений можливості встановити факт несанкціонованого втручання саме позивачкою у прилад обліку спожитого газу, а тому стверджувати, що позивачка є несанкціонованим споживачем газу, підстав немає.( а.с.164). 13.09.2019 року [PERSON] за адресою [ADDRESS] було направлено претензію про компенсацію вартості не облікованого (донарахованого) об`єму природного газу згідно акту про порушення на загальну суму 66 482, 07 грн. (а.с. 16). За змістом пункту 12 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем передбачено, що вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акту про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку оператора газорозподільних систем, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі. Якщо об`єм та/або вартість необлікованого (донарахованого) природного газу буде оскаржуватися споживачем (несанкціонованим споживачем) у судовому порядку, тоді до винесення остаточного рішення у судовій справі заборгованість за необлікований (донарахований) об`єм природного газу не вважається простроченою. Таким чином, зазначеними положеннями законодавства прямо передбачено, що споживач у разі незгоди з об`ємом та/або вартістю необлікованого (донарахованого) природного газу, має право оскаржити такий акт (вимогу) в судовому порядку і тоді до винесення остаточного рішення у судовій справі заборгованість за необлікований (донарахований) об`єм природного газу не вважається простроченою. Крім того, пунктом 3.4 Положення про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті, затвердженого наказом Міністерства палива та енергетики України від 27 грудня 2005 року № 619, визначено, що у разі незгоди будь-якої сторони з висновками комісії по газопостачальній (газотранспортній) організації спірні питання вирішуються у судовому порядку. Оскільки судом не встановлено вини позивача, як споживача газу у пошкодженні приладу обліку природного газу то суд вважає є обґрунтованою похідна позовна вимога про визнання незаконним акту-розрахунку неврахованих обсягів природного газу за період з 08.08.2018 року по 08.08.2019 року на суму 66482-07 грн. Не підлягають задоволенню позовні вимоги позивачки у частині зобов`язання відповідача відновити постачання газу до домоволодіння, оскільки відновлення газопостачання (розподілу природного газу) здійснюється Оператором ГРМ протягом двох робочих днів у містах та п`яти календарних днів у сільській місцевості за письмовим зверненням споживача (його постачальника) про відновлення газопостачання (розподілу природного газу) та після усунення порушень (за їх наявності) і відшкодування Оператору ГРМ витрат на припинення та відновлення газопостачання (розподілу природного газу). Позивачка не надала суду доказів письмового звернення, як споживача природного газу до відповідача про відновлення газопостачання в належному її домоволодінні, а тому суд позбавлений можливості встановити наявність спору та наявність порушених прав споживача, які підлягають захисту. Заперечення проти позову представників відповідачів не ґрунтуються на достеменно встановлених та переконливих доказах щодо об`єктивного факту з відповідними даними, а мають ознаки припущення, що прямо суперечить ч. 5 ст. 81 ЦПК України. Подавши свої докази, сторони реалізували своє право на доказування і одночасно виконали обов`язок із доказування, оскільки ст.81 ЦПК України закріплює правило, за яким кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Обов`язок із доказування покладається також на осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси (ст.43 ЦПК України). Тобто, процесуальними нормами встановлено як право на участь у доказуванні, так і обов`язок із доказування обставини при невизнані них сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Крім того, суд безпосередньо не повинен брати участі у зборі доказового матеріалу. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, у тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Інші доводи сторін, які наведені у позові та відзиві на позов, не впливають на висновку суду та не потребують детального обґрунтування, що відповідає практиці Європейського суду з прав людини. Зокрема, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97 від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. (рішення у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії" (Hirvisaari v. Finland), № 49684/99 від 27 вересня 2001 року). Відповідно до пункту 1 статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. За вищезазначених підстав, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково. Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. За ч. 1 та ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З таких обставин суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача документально підтверджені витрати по сплаті судового збору. На підтвердженні інших судових витрат позивачем доказів суду не надано. На підставі викладеного,

Outcome: partial