Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-07 00:00:00

[PERSON], [PERSON] звернулися в суд з позовом до [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача [PERSON] міської ради про встановлення порядку користування земельною ділянкою. Позов мотивовано тим, що [PERSON] являється власником 1/4 частки будинковолодіння, розташованого у м. Вінниці по вул. В. Ширшова, 45, згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 08.06.1995р. та рішення третейського суду від 17.12.2007р. [PERSON] являється власником 1/10 частки будинковолодіння, розташованого у м. Вінниці по вул. В. Ширшова, 45, згідно договору купівлі-продажу від 02.11.1989р. Співвласниками вказаного будинку з господарськими будівлями та спорудами, являються також відповідачі по справі. За землекористувачами будинковолодіння, згідно рішення виконавчого комітету [PERSON] міської ради від 27.03.1953р. №9/383 була закріплена земельна ділянка норма 2468 кв.м. що також підтверджується довідкою КП ВМБТІ від 05.10.2016р. №4812. Просять встановити порядок користування земельною ділянкою, розташованою у м. Вінниці по вул. Ширшова, 45 площею 0,2468га між співвласниками будинковолодіння згідно з висновком судової земельно технічної експертизи. 26.10.2016 року ухвалою суду відкрито провадження по справі. Ухвалою суду від 01.12.2016р. було призначено судову земельно-технічну експертизу. 29.12.2017р. експертом ТОВ «Подільський центр судових експертиз» було складено висновок №371 в якому надано 6 можливих варіантів встановлення порядку користування земельною ділянкою. Так 17.01.2018р. позивачами була подана до суду заява про зміну предмета позову, яка була прийнята судом в якій позивачі просять суд встановити порядок користування земельною ділянкою, розташованою у м. Вінниці по вул. Ширшова, 45 площею 0,1342га між співласниками будинковолодіння [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], згідно з варіантом №5 (додаток 8) висновку судової земельно-технічної експертизи №371 складений 29.12.2017року ТОВ «Подільським центром судових експертиз». згідно яким [PERSON] користується земельною ділянкою площею 250кв.м на плані зображена смарагдовим кольором, [PERSON] користується земельною ділянкою площею 256 кв.м. на плані зображена рожевим кольором, [PERSON] користується земельною ділянкою 237 кв.м. на плані зображена жовтим кольором, [PERSON] користується земельною ділянкою площею 51кв.м. на плані зображена помаранчевим кольором, [PERSON] користується земельною ділянкою площею 143 кв.м на плані зображена сіри кольором, [PERSON] користується земельною ділянкою площею 188 кв.м. на плані зображена зеленим кольором, [PERSON] [PERSON], [PERSON], [PERSON]- користуються земельною ділянкою площею 77кв.м. на плані зображена синім кольором, [PERSON] користується земельною ділянкою 38 кв.м. на плані зображена фіолетовим кольором. [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] в рівних частках спільно користуються земельною ділянкою площею 50 кв.м. на плані заштрихована червоним кольором. [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] в рівних частках спільно користуються земельною ділянкою площею 24 кв.м. на плані заштрихована жовтим кольором. [PERSON] та [PERSON] в рівних частках користуються земельною ділянкою площею 15 кв.м. на плані заштрихована синім кольором. [PERSON], [PERSON], [PERSON] в рівних частках спільно користуються земельною ділянкою площею 8 кв.м. на плані заштрихована коричневим кольором. [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON],[PERSON], [PERSON] [PERSON], [PERSON], [PERSON] в рівних частках спільно користуються земельна ділянка площею 52 кв.м. на плані заштрихована зеленим кольором. [PERSON] та [PERSON] в рівних частках спільно користуються земельною ділянкою площею 8 кв.м. на плані заштрихована сірим кольором. В судовому засіданні представник позивачів та позивач позов підтримав за обставин викладених в поданих до суду заявах, просили позов задовольнити, а судові витрати залишити за позивачами. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні заявлений позов визнала в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні заявлений позов визнала в повному обсязі Одночасно зазначила, що частково експертом враховано самочинне будівництво проведене її сусідом, однак, заяв про виклик експерта, призначення додаткової та повторної експертизи не подавала. Відповідач [PERSON] та її представник в судовому засіданні позов не визнали просили в задоволені відмовити. Зазначивши, що земельна ділянка має залишитись в спільному користуванні у всіх співвласників просили суд звернути увагу, що на земельній ділянці два житлових будинки і ділянка за кожним окремим будинком не виділялась, крім того будинки мали бути знесені, частина земельної ділянки з будинковолодіння вилучалась. [PERSON] в судовому засіданні заявлений позов визнала в повному обсязі. [PERSON], [PERSON], [PERSON] в судове засідання не зявились, подали до суду письмові заяви про визнання позову та розгляд справи без їх участі. [PERSON], [PERSON] в судове засіданні не зявились, хоча належним чином були повідомлені про день та час розгляду справи. Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. При розгляді справи судом встановлено наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що [PERSON] являється власником 1/4 частки будинковолодіння, розташованого у м. Вінниці по вул. В. Ширшова, 45, згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 08.06.1995р. та рішення третейського суду від 17.12.2007р. [PERSON] являється власником 1/10 частки будинковолодіння, розташованого у м. Вінниці по вул. В. Ширшова, 45, згідно договору купівлі-продажу від 02.11.1989р. Співвласниками вказаного будинку з господарськими будівлями та спорудами, являються також відповідачі по справі, що вбачається з оглянутої судом інвентаризаційної справи на будинковолодіння та технічного паспорту складеного КП ВМБТІ від 27.07.2016р. За землекористувачами будинковолодіння, згідно рішення виконавчого комітету [PERSON] міської ради від 27.03.1953р. №9/383 були затверджені матеріали обміри будівельного кварталу №220б та була зареєстрована за землекористувачами будинковолодіння №29-29а ([PERSON], [PERSON], обласною [PERSON] ветеринарною лабораторією) в даний час №45 по вул. Ширшова земельна ділянка площею 2468 кв.м., що також підтверджується довідкою КП «ВМБТІ» від 05.10.2016р. №4812, яке на той період займалось обмірами будівельних кварталів і являлось уповноваженим органом, що здійснював реєстрацію земельних ділянок. Рішенням виконавчого комітету [PERSON] міської ради від 26.04.1990р. №34/6 із вказаного будинковолодіння була вилучена частина земельної ділянки площею 0,11га і знесенню підлягали частина належна обласній Ветеринарній лабораторії. До вказаного рішення додані акт відведення та схема відведення. Отже, судом встановлено, що площа земельної ділянки яка залишилась зареєстрована за вказаним будинковолодінням складає 2468-1100 = 1368кв.м. Так експерт надав у висновку 6 можливих варіантів встановлення порядку користування земельною ділянкою, розташованою у м. Вінниці по вул. Ширшова, 45 площею 0,1342 га між співласниками будинковолодіння, які графічно зображені на схемах в Додатку до даного Висновку. Згідно п. 25 Постанови пленуму ВСУ №7 від 16.04.2004р „Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ, звернуто увагу суддів на те що у зазначеній категорії справ витребовуються: документи про надання її для будівництва та обслуговування житлового будинку й господарських будівель та споруд; план земельної ділянки, відведеної в натурі (на місцевості); план цієї ділянки із зазначенням її частин, що перебувають у фактичному користуванні кожного із співвласників житлового будинку, а також розташованих на ній будівель, плодоягідних насаджень; правовстановлюючі документи на будинок із зазначенням розміру часток кожного із співвласників; угоду чи рішення суду про поділ будинку в натурі або визначення порядку користування ним і угоду про порядок користування земельною ділянкою, якщо вона мала місце. Пунктом 19 постанови Пленуму ВСУ «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» від 16.04.2004 року N 7 у справах за позовом учасників спільної власності на землю про встановлення порядку володіння й користування спільною земельною ділянкою, на якій розташовані належні їм: жилий будинок, господарські будівлі та споруди, суд зясовує і враховує можливість нормального користування будинком і здійснення догляду за ним, розташування господарських будівель, споруд, необхідність зведення будівель, розташування плодово-ягідних насаджень співвласників, можливість проходу з вулиці на подвіря тощо. Враховуються також вимоги санітарних правил і правил протипожежної безпеки. В разі неможливості перенесення співвласником господарських будівель і насаджень на надану в його користування частину ділянки суд має обговорити питання про відповідну грошову компенсацію. При предявленні вимог кожним з учасників спільної власності про встановлення порядку користування спільною земельною ділянкою суд може залишити в спільному користуванні лише ділянки, роздільне користування якими встановити неможливо. Так по першому варіанту висновку експерта (додаток №4) у спільне користування сторін експертом пропонується земельна ділянка площею 187кв.м. У вказаному варіанті навпроти частини будинковолодіння [PERSON] та [PERSON] 0,5метра пропонується в спільне користування всіх співвласників земельна ділянка завширшки 3 метра. Вказане не дасть змогу [PERSON] та [PERSON] обслуговувати стіни будинку адже потрібно не менше 1 метра (п. 3.25* ДБН 360-92** Планування і забудова сільських та міських населених пунктів ). Так по другому варіанту висновку експерта (додаток №5) у спільне користування сторін експертом пропонується земельна ділянка площею 149кв.м. У вказаному варіанті земельна ділянка [PERSON] та [PERSON] ділиться навпіл, що фактично призведе до неможливості її використовувати за призначенням неможливості її огородження, що є порушенням принципів розумності та справедливості. Так по третьому варіанту висновку експерта (додаток №6) у спільне користування сторін експертом пропонується земельна ділянка площею 181кв.м. У вказаному варіанті земельна ділянка [PERSON] та [PERSON] ділиться навпіл, що фактично призведе до неможливості її використовувати за призначенням неможливості її огородження, що є порушенням принципів розумності та справедливості Крім того експертом пропонується ще один альтернативний прохід з вулиці на подвіря - тобто замість одного два проходи один для однієї частини власників, інший для іншої частини, що є недоцільним. Так по четвертому варіанту висновку експерта (додаток №7) у спільне користування сторін експертом пропонується земельна ділянка площею 189кв.м. У вказаному варіанті експертом пропонується в спільне користування всіх співвласників земельна ділянка завширшки 3 метра. Тоді як згідно п. 7.36 ДБН 360-92** яким визначено, що ширина доріжки в одну полосу повинна бути не менше за 0,75м., так ширина 1.5 метра, забезпечує прохід у відповідності до державних будівельних норм в дві полоси. Тоді як ширина земельної ділянки в 3 метра вже створює проїзд, а не прохід до будинковолодіння. Пунктом 3.11., ДБН 360-92** визначено, що у житлових кварталах треба передбачати в'їзди на їх територію, а також при потребі - наскрізні проїзди в будинках на відстані не більше 300 м один від одного, а при периметральній забудові - не більше 180 м. до будинків, великих установ і підприємств обслуговування, торгових центрів треба передбачати основні проїзди, а до будинків, що стоять окремо, - другорядні проїзди, розміри яких приймаються відповідно до таблиці 7.1 цих норм. Відповідно до п. 3.22. ДБН 360-92** у районах садибної забудови при потребі, крім вуличної мережі (розділ 7), слід формувати мережу внутрішньоквартальних проїздів. Ширина їхньої проїжджої частини з однією смугою руху приймається 3.5 м. з двома - 5.5 м. На одно смугових проїздах передбачаються роз'їзди (п. 3.11). Довжина тупикових проїздів повинна бути не більше 150 м. Проїжджа частина тупикових проїздів повинна закінчуватися кільцевими об'їздами радіусом по осі проїзду - не менше 10 м або майданчиками для розвороту розмірами 12 м х 12 м кожна. До житлових і громадських будинків слід передбачати проїзди завширшки 3,5 м на відстані не ближче 5 м від стін, придатні для проїзду пожежних машин. Отже, під'їзд здійснюється до будинків та інших підприємств обслуговування, а не до частин земельної ділянки чи частини будинковолодінь, при цьому, проїзд має проходити на відстані не ближче ніж 5 метрів до будинку ( в даному випадку 3,5 метра від стін будинку), при його ширині 3,5 метра, що також не забезпечується. Так по пятому варіанту висновку експерта (додаток №8) у спільне користування сторін експертом пропонується земельна ділянка площею всього 157кв.м. У вказаному варіанті експертом пропонується в спільне користування всіх співвласників земельна ділянка для забезпечення проходу завширшки 1,5м, що враховує вимоги п. 7.36 ДБН 360-92** яким визначено, що ширина доріжки в одну полосу повинна бути не менше за 0,75м., так ширина 1.5 метра, забезпечує прохід у відповідності до державних будівельних норм в дві полоси. Крім того із технічного паспорту на будинковолодіння виготовленого 15.02.2018р. вбачається, що гараж під літерою «Г» належний [PERSON] переставлений для забезпечення спільного проходу а тимчасова споруда альтанка «Л» знесена. Так по шостому варіанту висновку експерта (додаток №9) у спільне користування сторін експертом пропонується земельна ділянка площею 199кв.м. Крім того експертом пропонується ще один альтернативний прохід з вулиці на подвіря - тобто замість одного два проходи один для однієї частини власників, інший для іншої частини, що є недоцільним. Тому з урахуванням зазначеного, варіант №5 (додаток 8) висновку експерта №371, складений 29.12.2017р враховує можливість нормального користування будинком і здійснення догляду за ним, розташування господарських будівель, споруд, необхідність зведення будівель, розташування плодово-ягідних насаджень співвласників, можливість проходу з вулиці на подвіря тощо. Враховуються також вимоги санітарних правил і правил протипожежної безпеки. Відтак, ч.6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 129 Конституції України судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону. Основними засадами судочинства є: законність; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; забезпечення доведеності вини; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; підтримання державного обвинувачення в суді прокурором; забезпечення обвинуваченому права на захист; гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду, крім випадків, встановлених законом; обов'язковість рішень суду. Згідно ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Статтею 4 ЦПК Українипередбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства(ст. 13 ЦПК України) суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показання свідків. Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Так, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-яку заяву, що стосується його прав і обов'язків цивільного характеру (п.36 рішення ЄСПЛ від 21.02.1975 року у справі "Голден проти Сполученого королівства") та кожен має право на ефективний засіб юридичного захисту (ст.13 Конвенції). У п.33 рішення ЄСПЛ від 19.02.2009 року у справі "Христов проти України" суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Відповідно до Конституції України усі суб'єкти права власності рівні перед законом (частина четверта статті 13); кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю; право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом (частини перша, друга статті 41); правовий режим власності визначається виключно законами України (пункт 7 частини першої статті 92). У справі Bellet v. France Суд зазначив, що"стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права". Заслухавши пояснення сторін по справі, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд прийшов до переконання в тому, що позов підлягає задоволенню, оскільки є обґрунтованим і доведеним належними доказами в розумінні вимог ЦПК України, враховуючи вище зазначене. Відповідно до статті 263 ЦПК України, судове рішення повинно грунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно зясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. За клопотанням позивачів судові витрати залишити за позивачами. На підставі викладеного,

Outcome: approved