Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-09 00:00:00

Акціонерне товариство «Харківобленерго» звернулось до суду з позовом до\~ [PERSON] про стягнення заборгованості за спожиту електроенергію. В підтвердження позову позивач посилається на те, що\~статтею 1 Закону України "Про електроенергетику"\~споживачами енергії є суб`єкти господарської діяльності та фізичні особи, що використовують енергію для власних потреб на підставі договору про її продаж та купівлю. Згідно\~ст. 3 Закону України "Про електроенергетику"\~відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, поставкою та використанням енергії, регулюються цим Законом та "Правилами користування електричною енергією для населення", затвердженими\~Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26.07.1999 року. Дані нормативні акти, в яких визнані права, обов`язки та відповідальність сторін, обов`язкові як для енергопостачальника, так і для споживача електроенергії. Згідно з\~ст. 26 Закону України «Про електроенергетику»\~ споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. За адресою: [ADDRESS] , проживає відповідач, який користується електроенергією і тому є споживачем АК "Харківобленерго", але за використану електроенергію не сплачує. Станом на 31.08.2017 р. існує заборгованість за період з 15.12.2014 року по 31.08.2017 року у розмірі 10762 грн. 27 коп.,\~яка до цього часу не сплачена. Несплата вказаної суми наносить матеріальний збиток АК "Харківобленерго". У відповідності з п. 42 Правил споживачі зобов`язані оплачувати спожиту електроенергію та здійснювати інші платежі відповідно до Правил. Згідно п.19 Правил розрахунки населення за спожиту електроенергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі фактичних показань приладів обліку. Згідно з п. 48 Правил споживач несе відповідальність, згідно з діючим законодавством за порушення\~правил користування електричною енергією, за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію та розкрадання електричної енергії у разі споживання електричної енергії без приладів обліку. Просить стягнути з відповідача заборгованість 10762 грн. 27 коп. та судові витрати. Ухвалою суду від 18.10.2017 року провадження у справі було відкрито. Заочним рішенням суду від 11.12.2017 року позовну заяву Акціонерної компанії «Харківобленерго» - задоволено повністю. Стягнуто з [PERSON] на користь Акціонерної компанії «Харківобленерго» суму заборгованості у розмірі 10762,27 грн. та судові витрати у розмірі 1600 грн. 00 коп. Ухвалою суду від 19.02.2019 року зазначене рішення суду було скасовано та справу призначено до розгляду у судове засідання. Відповідачем [PERSON] було надано відзив, згідно якого зазначає, що звертаючись до суду з позовною заявою, АК «Харківобленерго» до свого позову, в тому числі, було додано копію першої та останньої сторінки Договору про користування електричною енергією, начебто укладеного з [PERSON] .. В судове засідання з розгляду заяви [PERSON] про перегляд заочного рішення, представником АК «Харківобленерго» було принесено оригінал Договору про користування електричною енергією начебто укладеного з [PERSON] , який було надано для огляду суду, проте відмовлено в наданні для ознайомлення представнику [PERSON] . Представником [PERSON] не випадково було адресовано представнику АК «Харківобленерго» прохання надати оригінал Договору про користування електричною енергією для огляду. По-перше, від [PERSON] йому було відомо, що укладання Договору про користування електричною енергією в письмовій формі, як того потребує Цивільний кодекс України, ЗУ «Про електроенергетику», та Правила користування електричною енергією для населення, між [PERSON] та АК «Харківобленерго» не відбувалося, а у 2013р. відбулося «лише переоформлення особового рахунку», про що у електронній базі даних АК «Харківобленерго» були внесені відповідні зміни. По-друге, при ознайомлені з матеріалами цивільної справи, представник [PERSON] відмітив дві дивні речі: 1) Договір про користування електричною енергією поданий представником АК «Харківобленерго» не в повному обсязі, а лише перша та остання сторінки; 2) навпроти прізвища [PERSON] стоїть не підпис [PERSON] , а підпис невідомої особи, проте в самому договорі не зазначається, що від імені [PERSON] діє якась третя особа (представник). В матеріалах цієї цивільної справи знаходяться документи, які підписані [PERSON] особисто, та підпис на них відрізняється від підпису, який проставлений на Договорі про користування електричною енергією. Щодо відсутності у АК «Харківобленерго» належного підтвердження обсягу використаної електроенергії. Як вже зазначалося, [PERSON] з моменту купівлі квартири [ADDRESS] по сьогоднішній день, жодного дня не проживав у цій квартирі, і не міг користуватися електроенергією. Також, [PERSON] , як власник квартири, в порядку встановленому внутрішніми правилами АК «Харківобленерго» подав відповідну заяву про відключення квартири [ADDRESS] від електропостачання. За поясненнями АК «Харківобленерго», наданими представнику [PERSON] , відключення від електропостачання квартири АК «Харківобленерго» було зроблено. Проте [PERSON] , попередній власник квартири, який і досі проживає в квартирі, самовільно підключився до приборів обліку та весь цей час не допускає представників АК «Харківобленерго» до приборів обліку у зв`язку з чим, виконати належним чином відключення квартири від електропостачання позивач не має фізичної можливості. Більше того, факт самовільного підключення [PERSON] до приладів обліку також ставить під сумнів об`єктивність показань цього приладу обліку. За таких обставин, [PERSON] вважає, що сума боргу за електропостачання, яку просить АК «Харківобленерго» стягнути з [PERSON] взята позивачем буквально з повітря, та не може бути підтверджена жодним документом. Відповідно до п.п. 1.3.2, 1.3.3, 1.3.4. п.1.3. Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів експертиза лічильників обов`язково проводиться у разі: 1.3.2. Наявності ознак порушення пломб чи підробки відтиску тавра територіального органу Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики (далі - Держспоживстандарт) або енергопостачальника, втручання в лічильний механізм; зовнішнього пошкодження корпусу лічильника, тріщина скла чи наявності щілин між склом і кожухом; сумніву представника енергопостачальника або споживача (за його заявою) у правильності роботи лічильника. Зазначені норми вказують на те, що у випадку якщо у приладі обліку були пошкоджені пломби, довіряти показникам цього приладу без проведення експертизи його справності не можна. Відключення від електропостачання завжди відбувається з опломбуванням прибору обліку. Якщо [PERSON] підключився до приладів обліку від якого позивачем було відключено квартиру [ADDRESS] значить ним було порушено пломбу на приладі. За таких обставин показання, які були зняти з приборів обліку (якщо вони взагалі були зняті), не є достовірними та не можуть братися в розрахунок боргу за цим позовом. У зв`язку з викладеним, просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. 30 вересня 2019 року [PERSON] звернувся з зустрічним позовом до АК «Харківобленерго» про визнання недійсним договору про користування електричною енергією. Вважає, що Договір про користування електричною енергією за яким позивач намагається стягнути з [PERSON] заборгованість є недійсним у зв`язку з тим, що [PERSON] його не підписував, а отже не можливо вважати, цей договір таким, який відповідає внутрішній волі [PERSON] . Недійсний договір не створює для сторін жодних обов`язків, окрім його недійсності, а отже у позивача немає підстав для стягнення заборгованості за недійсним договором. Крім того, позивач повторно зазначає, що [PERSON] вимагав у відповідача відключити квартиру [ADDRESS] від електропостачання у зв`язку з тим, що в цій квартирі без законних підстав проживають особи, які не є власниками квартири. Зазначає, що договір про користування електричною енергією поданий представником АК «Харківобленерго» не в повному обсязі, а лише перша та остання сторінки, навпроти прізвища [PERSON] стоїть не підпис [PERSON] , а підпис невідомої особи, проте в самому договорі не зазначається, що від імені [PERSON] діє якась третя особа (представник). \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 12.11.2019 року зустрічну позовну\~заяву [PERSON] до Акціонерної компанії «Харківобленерго» про визнання недійсним договору про користування електричною енергією прийнято до\~спільного\~розгляду\~з позовом Акціонерної компанії «Харківобленерго» до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожиту електроенергію. Вимоги за\~зустрічним позовом\~ [PERSON] до Акціонерної компанії «Харківобленерго» про визнання недійсним договору про користування електричною енергією об`єднано в одне провадження з позовом Акціонерної компанії «Харківобленерго» до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожиту електроенергію. \~ \~ \~ \~09 жовтня 2019 року представником АТ «Харківобленерго» надано відзив на зустрічну позовну заяву [PERSON] , в якому зазначено, що доводи та міркування викладені в зустрічному позові є безпідставними та необґрунтованими, такими, що не відповідають дійсності з наступних підстав: взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії проводяться згідно з «Правилами роздрібного ринку електричної енергії» (далі - Правила), які затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 № 312 та іншими чинними нормативно-правовими актами. Відповідач в зустрічній позовній заяві просить визнати недійсним договір про користування електроенергією, укладений між [PERSON] та АК Харківобленерго. У задоволенні первісного позову АК Харківобленерго про стягнення заборгованості відмовити повністю. У своїй заяві [PERSON] вказує на те, що він особисто не підписував договір про користування електроенергією від 27.11.2013 року, але ствердження відповідача не відповідають дійсності. 27.11.2013 р. між AT Харківобленерго та відповідачем було укладено договір про користування електричною енергією на підставі наданих відповідачем документів (копії паспорту та копії документів на право власності). Договір був підписаний [PERSON] . Оригінал договору вже надававсь позивачем для огляду в судовому засіданні. Згідно ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно зі статтею 611 ЦК України в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Згідно п.6 Постанови НКРЕКП № 312 після укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії договори про користування електричною енергією та договори про постачання електричної енергії продовжують свою дію в частині регулювання відносин щодо заборгованості/переплати за цими договорами з відповідними правами та обов`язками, пов`язаними з такою заборгованістю/переплатою, а також щодо нарахування пені, неустойки, обмеження та припинення постачання електричної енергії тощо.

Outcome: approved