Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-22 00:00:00

Описова частина Короткий зміст позовних вимог 24.12.2019 до Шполянського районного суду Черкаської області надійшла дана позовна заява, в якій позивач просить стягнути з відповідача на його користь заборгованість по заробітній платі в розмірі 65765,59 грн. та середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 05.07.2019 по 24.12.2019 в розмірі 137889,65 грн. Свій позов позивач обґрунтовує тим, що 01.06.2018 він був прийнятий на роботу трактористом-машиністом сільськогосподарського виробництва до ТОВ «ФРЕД КАПІТАЛ» на підставі наказу №12-217 від 18.05.2018. 10.04.2019 він був переведений на посаду водія-навантажувача на підставі наказу №11-217 від 10.04.2019. 04.07.2019 [PERSON] був звільнений з роботи за згодою сторін згідно п. 1 ст.36 КЗпП України. При звільненні з ним не було проведено повний розрахунок всіх сум, що належать йому до виплати, зокрема, заробітної плати за період з 01.03.2019 по 04.07.2019. Тому позивач звернувся до суду. Інші процесуальні дії у справі. Ухвалою судді Шполянського районного суду від 24.12.2019 було відкрито провадження та вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін та витребувано від ТОВ «ФРЕД КАПІТАЛ»: довідку про розмір заборгованості по заробітній платі ТОВ "ФРЕД КАПІТАЛ" перед [PERSON] станом на момент видачі довідки (із зазначенням суми боргу помісячно); довідку про доходи [PERSON] за останні шість місяців роботи в ТОВ "ФРЕД КАПІТАЛ". У судове засідання позивач та представник позивача не з`явилися надали заяву про розгляд справи у їх відсутність, вказавши що позов підтримують повністю. Відповідач у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи був належним чином повідомлений. Мотивувальна частина Фактичні обставини, встановлені судом. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, розглянувши справу в межах заявлених вимог, приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно з записом №14 від 01.06.2018 в трудовій книжці серії ЯЯ №015946 [PERSON] було прийнято на роботу до ТОВ «ФРЕД КАПІТАЛ» трактористом-машиністом сільськогосподарського виробництва. Запис зроблено на підставі наказу №12-217 від 18.05.2018. 10.04.2019 він був переведений на посаду водія-навантажувача на підставі наказу №11-217 від 10.04.2019. 04.07.2019 [PERSON] був звільнений з роботи за згодою сторін згідно п. 1 ст.36 КЗпП України (а.с.11). Відповідно до наказу (розпорядження) №ФК000000043-0000000217 керівника ТОВ «Фред Капітал» [PERSON] . про припинення трудового договору (контракту) від 04.07.2019 [PERSON] було звільнено з посади водія навантажувача відповідно до п. 1 ст. 36 КЗпП України (а.с. 12). Згідно з інформацією з реєстру застрахованих осіб державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування фактична сума заробітку доходу яка була нарахована страхувальником, код (37930325), [PERSON] за 3-й місяць 2019 року становить 12740,55 грн., за 4-ий місяць 2019 року становить 17865,10 грн., 5-ий місяць 17003,12 грн., 6-ий місяць 14878,94 грн., 7-ий місяць 3277,88 грн. Починаючи з серпня місяця 2019 року сума доходу [PERSON] не нараховувалася (а.с.13-15). Відповідно до довідки від 02.07.2019 № ФК000000028, виданої директором ТОВ «Фред Капітал» Мотьком І.В., дохід [PERSON] за період з 01.03.2019 по 30.06.2019 становив 62347,79 грн. (а.с. 16). Відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань ТОВ «ФРЕД КАПІТАЛ» зареєстровано як юридична особа, ідентифікаційний код юридичної особи 37930325, юридична адреса: вул. Низова, 65, м. Шпола, Черкаської області, дата та номер запису в Єдиному державному реєстрі про проведення державної реєстрації юридичної особи - 07.11.2011, номер запису 1\~026\~102 0000 011631, основний вид діяльності код КВЕД 01.61 допоміжна діяльність у рослинництві (а.с.21-25). Мотиви, з яких виходить суд, та застосування норм права. Згідно зі ст.43 Конституції України право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. Відповідно до ст. 3 ч. 1 КЗпП України\~законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами. Згідно зі ст.1 Закону України «Про оплату праці» заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу. Розмір заробітної плати залежить від складності та умов виконуваної роботи, професійно-ділових якостей працівника, результатів його праці та господарської діяльності підприємства. Відповідно до ст.24 Закону України «Про оплату праці» заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. У разі, коли день виплати заробітної плати збігається з вихідним, святковим або неробочим днем, заробітна плата виплачується напередодні. Розмір заробітної плати за першу половину місяця визначається колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не менше оплати за фактично відпрацьований час з розрахунку тарифної ставки (посадового окладу) працівника. Згідно зі ст.94 КЗпП України заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу. Відповідно до ч.1 ст. 47 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу. Згідно з ч.1 ст. 116 КзПП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. Згідно з ч.2 ст.233 КЗпП України у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком. Судом встановлено, що 01.06.2018 [PERSON] був прийнятий на роботу трактористом-машиністом сільськогосподарського виробництва до ТОВ «ФРЕД КАПІТАЛ» на підставі наказу №12-217 від 18.05.2018. 10.04.2019 він був переведений на посаду водія-навантажувача на підставі наказу №11-217 від 10.04.2019. 04.07.2019 [PERSON] був звільнений з роботи за згодою сторін згідно п. 1 ст.36 КЗпП України Згідно з інформацією з реєстру застрахованих осіб державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування фактична сума заробітку доходу яка була нарахована страхувальником, код (37930325), [PERSON] за 3-й місяць 2019 року становить 12740,55 грн., за 4-ий місяць 2019 року становить 17865,10 грн., 5-ий місяць 17003,12 грн., 6-ий місяць 14878,94 грн., 7-ий місяць 3277,88 грн. Відповідно до довідки від 02.07.2019 № ФК000000028, виданої директором ТОВ «Фред Капітал» Мотьком І.В., дохід [PERSON] за період з 01.03.2019 по 30.06.2019 становив 62347,79 грн. Так, відповідно до довідки від 02.07.2019 № ФК000000028, виданої директором ТОВ «Фред Капітал» [PERSON] відповідно до ст. 116 КЗпП України, за якою про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум, дохід [PERSON] за період з 01.03.2019 по 30.06.2019 становив 62347,79 грн. Отже, відповідач фактично підтвердив факт того, що заборгованість ТОВ «Фред Капітал» по заробітній платі перед [PERSON] за період з 01.03.2019 по 30.06.2019 становить 62347,79 грн. Разом з тим, згідно з інформацією з реєстру застрахованих осіб державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування фактична сума заробітку доходу яка була нарахована страхувальником, код (37930325), [PERSON] за 7-ий місяць становить 3277,88 грн. Водночас відповідач не виконав вимоги ухвали судді Шполянського районного суду Черкаської області від 24.12.2019 та не надав довідки про розмір заборгованості по заробітній платі позивача та довідку про доходи [PERSON] за останні шість місяців роботи в ТОВ «Фред Капітал». Відповідно до ч. 10 ст. 84 ЦПК України у разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду. Таким чином, оскільки відповідач у справі не надав докази, витребувані судом, чи доказів, що свідчили б поважність причин їх неподання, суд визнає обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, а саме те, що заборгованість ТОВ «Фред Капітал» по заробітній платі перед [PERSON] за липень 2019 року становить 3277,88 грн. Отже, при звільненні, всупереч вимог чинного законодавства, з позивачем не було проведено повний розрахунок всіх сум, що належать йому до виплати, зокрема, заробітної плати за період з 01.03.2019 по 04.07.2019, в сумі 65765,59 грн. Крім того, позивач просить стягнути з відповідача середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 05.07.2019 по 24.12.2019 в розмірі 137889,65 грн. Відповідно до\~ст.\~117\~КЗпП України \~в разі\~невиплати з\~вини власника\~або уповноваженого\~ним органу\~належних звільненому\~працівникові сум\~у строки,\~зазначені в\~статті 116\~цього Кодексу,\~при відсутності\~спору про\~їх розмір\~підприємство,\~установа,\~організація повинні\~виплатити працівникові\~його середній\~заробіток за\~весь час\~затримки по\~день фактичного\~розрахунку. При наявності спору про розміри належних звільненому працівникові сум власник або уповноважений ним орган повинен сплатити зазначене в цій статті відшкодування в тому разі, коли спір вирішено на користь працівника. Якщо спір вирішено на користь працівника частково, то розмір відшкодування за час затримки визначає орган, який виносить рішення по суті спору. Відповідно до роз`яснень, наведених у пункті 20 постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України №\~13\~від 24\~грудня 1999\~року «Про\~практику застосування\~судами законодавства\~про оплату\~праці» установивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв`язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі, - наступного дня після пред`явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі статті 117\~КЗпП стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при непроведенні його до розгляду справи - по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності. З огляду на викладене, суд вважає, що в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу,\~при відсутності\~спору про\~їх розмір\~підприємство,\~установа,\~організація повинні\~виплатити працівникові\~його середній\~заробіток за\~весь час\~затримки по день фактичного розрахунку. Середній заробіток працівника визначається відповідно до ст.\~27\~Закону\~України\~"Про\~оплату\~праці" за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету\~Міністрів України\~від 8\~лютого 1995\~року №\~100 (далі Порядок). З урахуванням цих норм, зокрема абз. 3 п. 2 Порядку, середньомісячна заробітна плата працівника обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана виплата, тобто, що передують дню звільнення працівника з роботи. Згідно з п. 8 Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період. ( Абзац перший пункту 8 із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ N 1398 ( 1398-99-п ) від 30.07.99). Разом з тим, згідно з частиною першою\~статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Так, з 04.07.2019 день звільнення позивача по 24.12.2019 період затримки розрахунку складає 129 днів ( 2019 рік: липень 23 робочих дня, серпень 21 робочий день, вересень 21 робочий день, жовтень робочі 22 дні, листопад 21 робочий день, грудень 21 робочий день). Нарахована заробітна плата за два місяці, що передують дню звільнення, згідно з інформацією з реєстру застрахованих осіб державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування фактична сума заробітку доходу яка була нарахована ТОВ «Фред Капітал» [PERSON] за травень місяць 17003,12 грн., червень місяць 14878,94 грн. Всього 31882,06 грн. Кількість робочих днів за вищевказані два місяці становить 40 днів (травень 22 дні + червень 18 днів). Отже, середньоденна заробітна плата становить 797,05 грн. (31882,06 грн./ 40 днів). Таким чином,\~загальний розмір\~середнього заробітку\~за весь\~час затримки\~розрахунку за\~період з\~ 05.07.2019\~по 24.12.2019\~становить 102819,45 грн. (797,05 грн. х 129 днів). Щодо справляння податків і зборів при стягненні середнього заробітку, суд зазначає таке. Згідно з ч. 1\~ст.\~67\~Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом. Нормами п.\~171.1\~ст.\~171\~та 14.1.180 ст.\~14 Податкового Кодексу України\~та ст. 7 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» врегульовано порядок утримання податків з будь-яких виплат на користь громадян України, разом з тим, суди не є суб`єктами, уповноваженими надавати тлумачення вимог чинного законодавства. Оскільки, суд не є податковим агентом, тому обов`язок відрахувати зазначені податки і збори закон покладає на роботодавця. Відповідно до листа ДФС від 09.06.2016 № 12817/6/99-99-13-02-03-15 оскільки виплата доходу у вигляді суми середньої заробітної плати, нарахованої на підставі рішення суду за час затримки розрахунку при звільненні працівника, здійснюється звільненому працівнику і не пов`язана з відносинами трудового найму, то такий дохід оподатковується податковим агентом як інші доходи податком на доходи фізичних осіб за ставкою 18 відсотки та військовим збором - 1,5 відсотка у місяці його фактичного нарахування. Крім того, особи, які мають\~статус\~податкових\~агентів, зобов`язані\~подавати у строки, встановлені\~Кодексом\~податковий\~розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, а також суми утриманого з них податку до контролюючого органу (п.п. «б» п. 176.2 ст.176 Кодексу). Суд роз`яснює, що у разі задоволення позовних вимог про стягнення середнього заробітку\~за час затримки розрахунку при звільненні суми, які суд визначає до стягнення з роботодавця на користь працівника як середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні обраховуються без віднімання сум податків та зборів. Податки та збори із суми середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, присудженої за рішенням суду, підлягають нарахуванню роботодавцем при виконанні відповідного судового рішення та відповідно, відрахуванню із суми середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні при виплаті працівнику, внаслідок чого виплачена працівнику на підставі судового рішення сума середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні зменшується на суму податків і зборів. Водночас, за правилом п. 4 ч. 3\~ст. 2 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Відповідно до частини третьої статті\~12\~та частини першої статті\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як уже зазначалося судом, згідно з частиною першою\~статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Цей принцип диспозитивності у цивільному судочинстві реалізується шляхом вільного використання та розпорядження такими процесуальними правами, які, зокрема, впливають на виникнення, рух, розвиток і закінчення судового розгляду (право на звернення з позовом, право на зміну предмета або підстав позову, право позивача заявити клопотання про заміну первісного відповідача належним відповідачем або про залучення до участі у справі іншої особи як співвідповідача), випливають з участі у розгляді справи, забезпечують сторонам належний судовий захист. Згідно зі ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Відповідач не скористався своїм правом на відзив, у якому викладаються заперечення проти позову, крім того, відповідач ухилився від виконання ухвали суду про витребування доказів, таким чином, відповідачем не було спростовано факту невиплати заробітної плати в розмірі зазначеному позивачем. Отже суд, вважає доведеним та підтвердженим належними доказами факт невиплати заробітної плати при звільненні позивача, відтак задовольняє позовні вимоги в частині стягнення з відповідача на користь позивача заборгованість по заробітній платі в розмірі 65765,59 грн. Заходи забезпечення позову судом не застосовувалися. Згідно з\~п.1\~ч.1\~ст.\~5\~Закону України\~«Про судовий\~збір» позивачі\~-\~у справах\~про стягнення\~заробітної плати\~та поновлення\~на роботі, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються. За змістом ч.6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання заяви у справах позовного провадження сплачується судовий збір фізичними особами у розмір 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно зі ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік», у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений: на 1 січня 2020 року - 2102 гривні. Таким чином мінімальний розмір судового збору за подання заяви у справах позовного провадження має становити 2102,00 х 0,4 = 840, 80 гривень. Враховуючи викладене, оскільки позов задовольняється повністю, відповідно до ч.6 ст.\~141\~ЦПК України суд стягує з відповідача судовий збір на користь держави, в загальному розмірі 840,80 грн. у зв`язку з задоволенням позовної вимоги про стягнення заробітної плати та на користь позивача в розмірі 1034,18 грн., що становить 75 % від сплаченого судового збору 1378,90 грн. у зв`язку з задоволенням позовної вимоги про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період, пропорційно до ціни позову. До початку розгляду справи по суті позивач не змінив предмет або підставу позову, не збільшив та не зменшив розмір позовних вимог, а тому суд розглянув цивільну справу в межах пред`явлених вимог і на підставі поданих сторонами доказів. Згідно з п.2 ч.1 ст. 430 ЦПК України, суд допускає негайне виконання рішень у справах про присудження працівникові виплати заробітної плати, але не більше ніж за один місяць. На підставі\~вище викладено,\~

Outcome: partial