Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-27 00:00:00

В липні 2016 року ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» звернулося до суду із вказаним позовом, в обґрунтування якого зазначено, що 30.12.2015 року при перевірці представниками позивача виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» та [PERSON] користування електричною енергією для населення за місцем проживання відповідачів в м.Маріуполі по пров.Весняному, буд.7, було виявлено порушення ними ст.ст.26, 27 Закону України «Про електроенергетику» та п.п.42, 48 ПКЕЕН, що виразилося у самовільному підключенні до електромережі, що не є власністю енергопостачальника, виявити яке при проведенні контрольного огляду не мали можливості, а саме здійснено підключення фазного та нульового дротів поза електролічильником. Виявлене порушення було зафіксоване в [PERSON] про порушення [PERSON] користування електричною енергією для населення №206382 від 30.12.2015 року. Відповідно до діючих нормативних актів, на підставі зазначеного акту визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 49548,77грн. Враховуючи викладене, позивач був вимушений звернутись до суду та просив стягнути з відповідачів солідарно заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію, у сумі 49548,77грн. та витрати зі сплати судового збору в сумі 1378,00грн. Представник ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», [PERSON], який діє на підставі довіреності, в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Також пояснив, що договір з відповідачкою не був укладений, так як споживач з документами та заявою не звертався. Акт про порушення складався на [PERSON] так як була вона присутньою та являлась власником будинку №7 по пров. Весняному в м. Маріуполі на момент його складання. Відповідачка [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнала та просила в їх задоволенні відмовити, оскільки вона не знала про приховану розетку. Особовий рахунок намагалась переоформити але ж позивач цього не зробив. Відповідач [PERSON] до судового засідання не зявився, надав заяву з прохання розглянути справу за його відсутності. Представник відповідачів [PERSON], який діє на підставі договору про надання правової допомоги, в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, надав письмові заперечення, в яких вказав, що відповідачі придбали домоволодіння в 2012 році, жодних перебудов, після його придбання не здійснювалось. Незаконну розетку встановили попередні господарі, на яких досі оформлений особистий рахунок, крім того з новим власником договір про надання послуг не укладено, однак позивач не вважав за необхідне встановлювати хто саме допустив порушення. Як до перевірки так і після, відповідачі споживають однакову кількість електроенергії, жодних стрибків не було. В [PERSON] про порушення ПКЕЕН наявні пусті графи, неточні значення, відсутні повноваження членів комісії, не вказано який саме пункт Методики було порушено та чи була порушена схема обліку. Вважає, що при розрахунку обєму та вартості неврахованої електроенергії, комісією\~ безпідставно зазначено період в три роки, в той час як позивач зобовязаний проводити перевірку приладу обліку та електропроводки не рідше разу на шість місяців. Окрім цього,\~\~\~ в розрахунку безпідставно застосовані п.п.5 п.3.1 Методики, в той час як в акті не зазначено порушення схеми обліку. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши письмові матеріали справи, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, даючи оцінку запереченням відповідача та доводам позивача, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову з наступних підстав. Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України (далі за текстом- ЦК України), кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Зокрема, частиною 1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно із частиною 1 статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно із статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 80 ЦПК України). Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України "Про електроенергетику", "Правилами користування електричною енергією для населення" (ПКЕЕН), затвердженими постановою Кабінету Міністрів України за № 1357 від 26 липня 1999 року, норми яких діяли на час виникнення спірних правовідносин, "Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією", затвердженою постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562. Відповідно до статті 26 Закону України "Про електроенергетику", споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та [PERSON] згідно із законодавством України. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. Судом встановлено, що співвласниками будинку №7 по пров.Весняному в м.Маріуполі є [PERSON] та [PERSON], що підтверджується договором купівлі-продажу від 31.03.2012 року. Згідно довідки Кальміуської районної адміністрації Маріупольської міської ради від 01.08.2016 року та КСН «Садки-1» від 17.09.2016 року [PERSON] і [PERSON] зареєстровані за вищевказаною адресою з 30.05.2012 року по теперішній час, та постійно проживають в цьому будинку. Між відповідачами, як споживачами електричної енергії, з одного боку, та енергопостачальником ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», з іншого, договір про постачання енергетичних ресурсів не укладався. Проте, за вимогами п.42 [PERSON] користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, норми якого діяли на час виникнення спірних правовідносин, (далі- Правил) споживач електроенергії зобов'язаний оплачувати спожиту електроенегрію та здійснювати платежі відповідно до умов договору та [PERSON] користування електричною енергією, вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку. Із вчинених взаємних конклюдентних дій, які полягали у підключенні до електромережі, споживанні та оплаті спожитої електроенергії, між сторонами склалися фактичні договірні відносини з постачання споживачу електроенергії, на умовах, передбачених Законом України «Про електроенергетику» та Правилами, у звязку із цим у сторін виникли взаємні права та обовязки, які притаманні договірним. Таким чином, споживачі зобов'язані оплатити отримані ними житлово-комунальні послуги. Відсутність письмового договору щодо надання житлово-комунальних послуг сама по собі не може бути підставою для звільнення споживача від встановленого законом обов'язку оплати послуг у повному обсязі, якщо він фактично користується ними зі згоди постачальника послуг. За таких обставин зобов'язання відповідача оплатити надані послуги виникає на підставі закону з узгоджених дій постачальника і споживача послуг. Саме до цього зводяться висновки Верховного Суду України, викладені у постановах від 30 жовтня 2013 року по справі №6-59цс13 та від 25 листопада 2014 року по справі №3-184гс14. Згідно ч.1 ст.316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. За ч.ч.4, 5 ст.ст.319, 322 ЦК України власність зобов'язує, власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом, і не може використовувати право власності на шкоду правам та інтересам суспільства. Отже при купівлі відповідачами у приватну власність будинку, вони на підставі вказаних норм законодавства є споживачами послуг, які надаються ПАТ ДТЕК «Донецькобленерго», а відтак зобов'язані утримувати належний технічний стан електроустановок, схеми живлення і нести тягар відповідальності перед енергопостачальною компанією ПАТ ДТЕК «Донецькобленерго», та цивільну відповідальність за порушення [PERSON] користування електричною енергією для населення. Згідно статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. 30.12.2015 року на підставі змінного завдання рейдової бригади Маріупольського РЕС у складі членів бригади [PERSON], [PERSON], [PERSON] було здійснено огляд та перевірку абонентів в будинку №7 по пров.Весняному в м.Маріуполі, який належить відповідачам на праві приватної власності. 30.12.2015 року при перевірці вказаними представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» в будинку відповідачів було виявлено порушення [PERSON] користування електричною енергією для населення, що виразилось у самовільному підключенні до електромережі, що не є власністю енергопостачальника, виявити яке при проведенні контрольного огляду не мали можливості, а саме здійснено підключення фазного та нульового дротів поза електролічильником. Електрична енергія споживається, лічильником не враховується. Місце самовільного підключення в дообліковій розподільній коробці. За цим фактом було складно акт №206382 від 30.12.2015 року про порушення [PERSON] використання електричної енергії, який був підписаний трьома представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» [PERSON], [PERSON], [PERSON], а також співвласником [PERSON], яка підписала вказаний акт без жодних зауважень. Також до акту про порушення були додані відео зйомка виявлених фактів, оглянуто в судовому засіданні та на якій зафіксовано наявність порушення [PERSON] користування електричною енергією для населення. Також в акті зазначено, що використовувались спеціальні технічні засоби, а\~ саме двухполюсний покажчик напруги. Крім того у складеному акті під розпис було повідомлено відповідачку про дату, час та місце розгляду акту про порушення. 19.01.2016 року на засіданні комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» з розгляду актів про порушення [PERSON] користування електричною енергією для населення, відповідно до протоколу №1070 від 19.01.2016 року було прийнято рішення про нарахування за без облікове споживання електричної енергії збитків на загальну суму 49548,77грн. Засідання комісії відбулось за участю співвласника будинку [PERSON], про що свідчить її підпис в протоколі. З огляду на це позивачем були дотримані положення законодавства щодо належного повідомлення споживача про дату та час засідання комісії і співвласник будинку скористався своїм правом та був присутній на даному засіданні. Відповідно до ст.3 Закону України «Про електроенергетику» відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Згідно статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та [PERSON] згідно із законодавством України. Також споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. Згідно статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушенням в електроенергетиці є порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної й теплової енергії, у тому числі самовільне підключення до об'єктів електроенергетики й споживання енергії без приладів обліку. Згідно з пунктом 48 [PERSON] користування електричною енергією для населення, споживач несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку. Відповідно до пункту 53 [PERSON] користування електричною енергією для населення, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. Акт про порушення цих [PERSON] розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих [PERSON]. У разі причетності побутового споживача до порушення цих [PERSON] у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих [PERSON] та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року №562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією. Представник відповідача у своїх запереченнях зазначав, що в [PERSON] про порушення ПКЕЕН наявні пусті графи, неточні значення, відсутні повноваження членів комісії, не вказано який саме пункт Методики було порушено, чи була порушена схема обліку, а також, що в розрахунку безпідставно застосовані п.п.5 п.3.1 Методики, в той час як в акті не зазначено порушення схеми обліку. Відповідно до абзацу другого пункту 4.1 Методики акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред'явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. Враховуючи вищезазначене, акт про порушення ПКЕЕН - це документ, який фіксує факт здійснення споживачем порушення ПКЕЕН. При цьому, акт про порушення ПКЕЕН вважається дійсним за умови, що в ньому зазначено зміст виявленого порушення, він складений на місці виявлення порушення та у присутності споживача, та якщо він підписаний споживачем та представником енергопостачальника або містить позначку про відмову споживача від підпису та підписаний трьома представниками енергопостачальника. В ході дослідження [PERSON] про порушення ПКЕЕН встановлено, що членами комісії, а саме майстром [PERSON], електромонтерами [PERSON], [PERSON], заповнено всі необхідні графи акту. Щодо посилань на неточні значення, представник відповідача не уточнив, що саме в акті йому незрозуміло. Крім того повноваження членів комісії встановлюються їх посадовими інструкціями і не повинні відображатись в [PERSON] про порушення ПКЕЕН. Також в [PERSON] належним чином викладено зміст виявленого порушення. \~ Як вбачається зі змісту пп.5 п.3.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією, ця\~\~ Методика\~ застосовується\~ на\~ підставі\~ акта\~ про порушення,\~ складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: в тому числі у разі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Разом з тим,\~ згідно зазначених у [PERSON] про порушення ПКЕЕН відомостей, було встановлено місце самовільного підключення- в дообліковій розподільній коробці. В п.6 відображено факт відновлення схеми обліку електричної енергії, що підтверджує наявність порушення схеми та відповідно правильного застосування при розрахунку пп.5 п.3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією. Відповідно до ст. 614 ЦК України особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов'язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов'язання. Проте, як вбачається з матеріалів справи та досліджених в судовому засіданні доказів відповідачі доказів своєї невинуватості не надали, не спростував наявність виявлених актом порушень: щодо встановлених в акті обставин в частині здійснення підключення фазного та нульового дротів поза електролічильником, яке призвело до споживання без облікової електричної енергії, виявити яке представники енергопостачальника при проведенні контрольного огляду не мали можливості, суд вважає доведеним, оскільки підтверджується обставинами справи, складеним актом та відеозаписом виявлених порушень. Представник відповідачів наголошував, що період нарахування для визначення обсягу та вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН потрібно проводити за період з дати останнього контрольного огляду приладу обліку або технічної перевірки, але не більше ніж за 6 місяців. Згідно п.38, абз.7 ПКЕЕН енергопостачальник повинен проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольне знімання показань приладу обліку у споживача відповідно до затверджених графіків. При цьому періодичність проведення технічних перевірок у споживачів, що відносяться до категорії населення, жодним нормативним документом не регламентується. Пунктом 3.3, п.п.а, абз.2 Методики передбачено, що в разі, якщо споживач установив пристрій, що знижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електроенергії, виявити які представники постачальника електроенергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електроенергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилось) чи набуття права власності на обєкт, але не більше ніж за три роки. Крім того, у п.1.1, абз.2 [PERSON] користування електричною енергією, затверджених Постановою НКРЕ за №28 від 31.07.1996 року зазначено, що дія цих [PERSON] поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення). Норми розділів «Загальні положення», «Межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін» та «Особливості постачання електроенергії для населених пунктів» поширюється на всіх споживачів без винятку. Розділом 1 вказаних [PERSON], п.1.2 передбачено, що: - контрольний огляд засобу обліку виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо),цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності вітбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень; - технічна перевірка виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності стану засобу обліку електроенергії та схеми його підключення, а також відповідності стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку «[PERSON] устройства електроустановок» та іншим нормативно-технічним документам. - прихована електропроводка це електрична проводка, яка приєднана до електромережі поза розрахунковим засобом обліку, яку представник постачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів, під час попереднього контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити. Контролер з контролю та обліку електроенергії під час проведення контрольного зняття показань приладу обліку не мала можливості виявити вказане порушення. Таким чином, розрахунок обсягу вартості недооблікованої електричної енергії засіданням комісії вірно здійснено за останні три роки, що відповідає встановленим обставинам правопорушення та положеннями Методики. Як пояснив в судовому засіданні свідок [PERSON], який є майстром ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», що 30.12.2015 року прийшли на перевірку за адресою: м. Маріуполі, пров. Весняний, 7, двері відчинила [PERSON], оглянули прилад обліку і побачили неврахований пристрій електроенергії. Відповідачка пояснила, що це від попередніх господарів. За вищевказаною адресою була прихована проводка, яку візуально відразу не побачили, тому прийшлося розбирати коробку для її виявлення. Повноваження на перевірку було. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що є електромонтером ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго». При перевірці абонента за адресою: м. Маріуполь, пров. Весняний, буд.7 з використанням спеціального обладнання була виявлена прихована проводка. Як пояснив в судовому засіданні свідок [PERSON], який є електромонтером ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», що при перевірці за адресою: м. Маріуполь, пров. Весняний, буд.7\~ було виявлено додаткове підключення к лічильнику. Був складений в двох екземплярах акт в присутності відповідачки, який їй було вручено. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON], яка була членом комісії, при складанні протоколу, що підтверджується розпорядженням. Члени комісії розглядають акт, про що виноситься протокол, який підписується трьома членами комісії. Якщо на комісії присутній власник, то розглядається за його присутністю. Пояснила, що позивач [PERSON] була присутньою на комісії, подавала документи, які вважала необхідними. Виходячи із обставин, встановлених в судовому засіданні та підтверджених належними доказами, суд приходить до висновку про доведеність факту порушення відповідачами [PERSON] користування електрично енергією для населення. З урахуванням наведеного позовні вимоги ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго про стягнення з відповідачів заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію в сумі 49548,77грн., знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, у звязку з чим підлягають задоволенню. Відповідно до статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі вказаних положень з відповідача підлягає стягненню сплачений позивачем при зверненні до суду судовий збір в розмірі 1378,00гривень.

Outcome: approved