Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-01 00:00:00

В.о. керівника Костянтинівської місцевої прокуратури в інтересах держави, в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області, звернувся з позовом до [PERSON] , про відшкодування шкоди заподіяної внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів. В обґрунтування позову зазначив, що під час перевірки, проведеної Управлінням охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Донецькій області встановлено, що 26 липня 2020 року, близько 05 години 00 хвилин, [PERSON] , грубо порушив правила рибальства, а саме: знаходячись на водоймі, розташованій поблизу с. Некременне Олександрівського району Донецької області, та яка на правах оренди належить МКП "Центр", здійснював вилов риби забороненим знаряддям лову - саморобними лісковими сітками, розміром L-75 Н1 діаметр 3, у кількості 4 штук, впіймавши при цьому рибу: плітки - 110 штук, судака - 15 штук, карася сріблястого - 5 штук, окуня - 3 штуки, загальною вагою 20 кг, завдавши збиток рибному господарству на суму 17136,00 грн., порушивши пункт 3.15. абзацу 1 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15 лютого 1999 року. Постановою Олександрівського районного суду Донецької області у справі № 933/623/20 від 19.10.2020 року [PERSON] було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 ст. 85 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави у розмірі 340 гривень. На даний час збитки, завдані відповідачем незаконним добуванням об`єктів тваринного світу, не відшкодовані. Тому, прокурор просить стягнути з відповідача на користь держави шкоду, заподіяну внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів у розмірі 17136,00 гривень, а також сплачений судовий збір у сумі 2270,00 гривень. Ухвалою Олександрівського районного суду Донецької області від 06 квітня 2021 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. 16.04.2021 року, Краматорською окружною прокуратурою, на виконання ухвали Олександрівського районного суду Донецької області від 06.04.2021 року, надіслано на адресу суду заяву та додаткові докази по справі. Крім того, прокурор в заяві зазначає, що відповідно до наказу Генерального прокурора від 17.02.2021 року №39, територіальна юрисдикція Краматорської окружної прокуратури охоплює, зокрема, територію Олександрівської селищної ради, та, відповідно до наказу Генерального прокурора від 17.02.2021 року №40, днем початку роботи окружних прокуратур визначено 15 лютого 2021 року. Отже, з 15.03.2021 року, у зв`язку з реорганізацією органів прокуратури та утворенням Краматорської окружної прокуратури, повноваження на здійснення представництва інтересів держави в суді (справа №933/118/21), за позовом Костянтинівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі: Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області до [PERSON] , про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів, покладається на Краматорську окружну прокуратуру. Ухвалою Олександрівського районного суду Донецької області від 20 квітня 2021 року відкрито повадження у справі та призначено судовий розгляд за правилами спрощеного позовного провадження на 14 травня 2021 року о 09 год. 00 хв. 14 травня 2021 року розгляд справи було відкладено на 13 год. 30 хв. 01 червня 2021 року, у зв`язку з неявкою відповідача. Прокурор в судовому засіданні підтримав заявлені позовні вимоги, та наполягав на їх задоволенні. Зазначив, що своїми діями [PERSON] порушив пункт 3.15 абзацу 1 Правил любительського і спортивного рибальства, затвердженого наказом Державного комітету рибного господарства України від 15 лютого 1999 року №19, що підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення №003328 від 26.07.2020 року. Відповідно до розрахунку матеріальних збитків, складеного працівниками Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Донецькій області, згідно постанови Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», матеріальні збитки, спричинені відповідачем незаконним виловом цінних видів риб, становить 17136,00 грн. Крім того, позовні вимоги щодо стягнення шкоди саме на користь держави, прокурор обґрунтовує наступним. Незважаючи на наявність договору оренди вказаної в позові водойми, за яким МКП "Центр" орендував для провадження рибогосподарської діяльності з погодженим режимом рибогосподарської експлуатації водойми, підприємство, на час вчинення [PERSON] правопорушення, вже близько 4 років не виконувало вимоги щодо вселення та вилучення водних біоресурсів, та з цього приводу відносно працівників МКП неодноразово складалися протоколи про адміністративні правопорушення щодо невиконання вимог режиму рибогосподарської діяльності в частині вселення та вилучення водних біоресурсів. Отже, за таких обставин [PERSON] завдав шкоди саме Управлінню Держагенства рибного господарства у Донецькій області. Представник позивача - Управління державного агентства рибного господарства у Донецькій області в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Надіслав на електронну адресу суду 24.05.2021 року за вих №1-16-9/877-21 заяву, в якій позовні вимоги керівника Краматорської місцевої прокуратури підтримує в повному обсязі, та просить розглядати справу без його участі. Відповідач - [PERSON] , в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про що свідчить поштове повідомлення про вручення поштового відправлення. Заперечень на позов, або заяв про відкладення розгляду справи, від нього не надходило. Відзив на позовну заяву не надав. Судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи. Суд, заслухавши пояснення прокурора, свідка, дослідивши зібрані у справі докази, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов до таких висновків. Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Пунктом 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15 лютого 1999 року, визначено, що забороняється лов водних живих ресурсів, зокрема: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм; без наявності відповідних документів, що дають право на здійснення лову в окремих водоймах. Відповідно до частини першої статті 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Згідно ст. 38 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. Відповідно до ст. 27 ЗУ «Про тваринний світ», у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне, любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюється на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, відповідно до цього та інших законів. Судом встановлено, що, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 003328 від 26 липня 2020 року, [PERSON] , 26 липня 2020 року, близько 05 години 00 хвилин, грубо порушив правила рибальства, а саме: знаходячись на водоймі, розташованій поблизу с. Некременне Олександрівського району Донецької області, та яка на правах оренди належить МКП "Центр", здійснював вилов риби забороненим знаряддям лову - саморобними лісковими сітками, розміром L-75 Н1 діаметр 3, у кількості 4 штук, впіймавши при цьому рибу: плітки - 110 штук, судака - 15 штук, карася сріблястого- 5 штук, окуня - 3 штуки, загальною вагою 20 кг, завдавши збиток рибному господарству на суму 17136,00 грн. Вказаними діями [PERSON] порушив п.3.15 Правил любительського та спортивного рибальства ( а.с. 11). Відповідно до акту зважування риби від 26.07.2020 року вага вилученої риби: плітки- 110 штук, судака - 15 штук, карася сріблястого- 5 штук, окуня - 3 штуки, становить 20 кг. Розмір збитків, заподіяних рибному господарству України з вини [PERSON] на суму 17136 грн., також підтверджуються розрахунком матеріальної шкоди, складеним головним державним інспектором Щербаком О.В. Крім того, у судовому засіданні опитано свідка [PERSON] , який зазначив, що раніше він працював головним державним інспектором Управління Держагенства рибного господарства у Донецькій області. Приблизно о 2-3 годині ночі 26 липня 2020 року надійшла інформація про те, що на водоймі в с. Некременне Олександрівського району Донецької області невідомими особами здійснюється вилов риби браконьєрським способом. Для перевірки інформації свідок разом із громадським інспектором - [PERSON] виїхали до водойми та в дорозі зателефонували громадському інспектору поліції [PERSON] на випадок якщо буде потрібна допомога при затриманні браконьєрів. Близько 4-5 години ранку біля водойми помітили транспорт, з якого вийшло двоє людей та на човні попливли по водоймі. Через годину вони випливли на берег з мішком риби та сіткою. Як виявилося при складанні протоколів про адміністративне правопорушення це були [PERSON] та [PERSON] . Зазначені особи повідомили, що на іншій стороні водойми також є браконьєри. З метою їх затримання свідок зателефонував [PERSON] з проханням виїхати на інший берег водойми. Через 15-20 хвилин [PERSON] за телефоном повідомив, що дійсно на березі стоїть автомобіль, гумовий човен, там знаходяться чоловік з жінкою разом із сітками та рибою. По приїзду до місця вчинення правопорушення, приблизно через 5-10 хвилин після дзвінка, свідок ввімкнув державний реєстратор та підійшов до цих осіб. Порушником виявився [PERSON] , з ним була його дружина, але вона участі у вилові риби не приймала, знаходилася у автомобілі. [PERSON] надав документи на автомобіль та паспорт. В присутності понятих було вилучено сітки у кількості 4 штук, перераховано по видам та зважено рибу, загальна вага якої становила 20 кг. Відразу ж було пораховано й завдані збитки. Всі дії фіксувалися також відеозйомкою. З [PERSON] доводилося спілкуватися і раніше, у 2019 році також складався протокол за аналогічне правопорушення. Стосовно рибогосподарської діяльності МКП "Центр" свідок повідомив, що дійсно ця водойма, на якій здійснювався вилов риби, перебувала на той момент в оренді МКП "Центр", але останні 4 роки підприємство не зариблювало ставок та не здійснювало вилов риби, через що відносно працівників МКП неодноразово складалися протоколи про адміністративні правопорушення щодо невиконання вимог режиму рибогосподарської діяльності в частині вселення та вилучення водних біоресурсів. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином, аналізуючи досліджені докази, суд приходить до висновку, що, відповідно до постанови Олександрівського районного суду Донецької області від 19 жовтня 2020 року, яка набрала законної сили 05 грудня 2020 року, винуватість [PERSON] встановлена ( а.с. 12-13). Статтею 10 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до ст.37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією Українит та законами України. Згідно з ч.1 ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Згідно з вимогами ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, зокрема, подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Пунктами 1, 7 Положення про Державне агентство рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №895 від 30.09.2015 року, передбачено, що Державне агентство рибного господарства України є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства. Держрибагенство (орган рибохорони) здійснює свої повноваження безпосередньо, а також через утворені в установленому порядку терииторіальні органи (органи рибохорони). Відповідно до ч. 3 ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад. Таким чином, природні ресурси (в тому числі водні біоресурси) є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких від імені Українського народу здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади (в даному випадку Вишгородськоїміської ради Київської області). Одночасно дані природні ресурси є власністю Українського народу. Вказані обставини у своїй сукупності свідчать про наявність в Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області правових підстав для звернення до суду з позовними вимогами про стягнення з [PERSON] як особи, яка заподіяла збитки рибному господарству України, грубим порушенням правил рибальства. Крім того, слід зазначити, що Верховний Суд у своїй постанові від 10.01.2019 року у справі № 541/307/17 також визнав законною можливість стягнення спричиненої незаконним виловом риби шкоди на користь місцевої ради за відповідним позовом Державної екологічної інспекції. Відповідно до розрахунку матеріальної шкоди, сума збитків за вилов риби забороненими знаряддями лову [PERSON] становить 17136,00 грн. (а.с. 17). Відповідно до ст. ст. 47, 68, 69 «Про охорону навколишнього природного середовища», заподіяна державі шкода внаслідок порушення природоохоронного законодавства шкода підлягає відшкодуванню у повному обсязі і стягується до місцевого бюджету. Відповідно до п. 6.2 «Правил любительського і спортивного рибальства», шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209. За вказаними таксами для обчислення розміру відшкодування шкоди, оцінка збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування розраховується на один екземпляр водних біоресурсів, що незалежно від розміру та ваги. Зокрема: 1 плітка - 5 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, 1 судак звичайний - 30 неоподаткованих мінімумів доходів громадян,1 карась сріблястий - 1 неоподаткований мінімум доходів громадян, 1 окунь - 1 неоподаткований мінімум доходів громадян. Аналізуючи вказані норми закону, суд приходить до висновку, що відповідач - [PERSON] , як особа, що спричинила вилов риби з порушенням Правил любительського та спортивного рибальства, зобов`язаний відшкодувати державі шкоду у розмірі 17136,00 гривень ((110 шт. х 85=9350 ) + (15 шт. х 510=7650)+ (4 шт. х 17= 68) + (3 шт. х 17= 51)). Оскільки, у добровільному порядку шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів у розмірі 17136,00 грн. відповідачем не відшкодовано, тому, вимоги позовної заяви підлягають задоволенню у повному обсязі. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, суд стягує з відповідача на користь Донецької обласної прокуратури судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2270,00 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved