Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-28 00:00:00

Представник [PERSON] - адвокат Перемот О.Г. звернулась до суду з позовною заявою, в якій просила суд визнати за [PERSON] , [INFO] , в порядку спадкування за законом після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] , права та обов`язки забудовника на житловий будинок [ADDRESS] , який являє собою жилий будинок "А", загальною площею 115,5 кв.м., з них 41,8 кв.м. житлової площі, з погребом ПД 14,3 кв.м. та господарську будівлю - огорожу "N". Вимоги обґрунтовано тим, що позивач є сином [PERSON] та [PERSON] . Батько позивача - [PERSON] , [INFO] помер. На даний час, позивач як єдиний спадкоємець першої черги за законом, має намір прийняти спадщину, що відкрилася після смерті батька. Постановою приватного нотаріуса Знам`янського міського нотаріального округу Полякова О.О. від 02 квітня 2021 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно - житловий будинок [ADDRESS] , який належав [PERSON] , померлому [INFO] . Представник позивача у судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву, в якій вимоги позовної заяви підтримала у повному обсязі, справу просила розглянути у її відсутність. Проти постановлення заочного рішення не заперечувала. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, але надав суджу заяву, в якій позовні вимоги визнав в повному обсязі та просив справу слухати без його участі. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини у справі, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, ґрунтуючись на засадах справедливості, виваженості та законності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»). Судом встановлено, що згідно з даними паспорта, позивач [PERSON] народився [INFO] у місті Гірське Ворошиловградської області (а.с.4). Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , батьками позивача є [PERSON] та [PERSON] (а.с.7). Відповідно до свідоцтва про смерть, серії [NUMBER] , [INFO] у м. Знам`янка Кіровоградської області помер [PERSON] (а.с.11). Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за законом від 03 липня 1991 року [PERSON] успадкував після смерті матері [PERSON] житловий будинок [ADDRESS] , загальною площею 72,3 кв.м., з яких 35,9 кв.м. житлової площі, який має господарські споруди: сіни, веранду та вбиральню (а.с.9). На підставі даного Олександрійським міжміським бюро технічної інвентаризації видано реєстраційне посвідчення, за реєстровим номером 1877/13 (а.с.10). Після чого, внесено зміни до технічного паспорту на житловий будинок індивідуального житлового фонду (а.с.11). 12 травня 2016 року на замовлення [PERSON] , відділом архітектури та містобудування УМА та ЖКГ Знам`янської міської ради, видано будівельний паспорт на забудову земельної ділянки по [ADDRESS] . Документ, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою - Державний акт на право власності на земельну ділянку від 27 березня 2001 року, серія ІІІ-КР №040981, кадастровий номер земельної ділянки 3510600000:50:134:0010 (а.с.12-14). [PERSON] 20 травня 2016 року повідомив управління Державної архітектурної будівельної інспекції у Кіровоградській області про початок виконання будівельних робіт (а.с.15-16). Житловий будинок [ADDRESS] , загальною площею 115,5 кв.м., з них 41,8 кв.м. житлової площі, з погребом ПД 14,3 кв.м. та господарську будівлю - огорожу "N", згідно з технічним паспортом виготовленим 17 травня 2017 року (а.с.17-20). З метою оформлення спадщини після смерті батька позивач своєчасно звернувся із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Знам`янського міського нотаріального округу Полякова О.О. та отримав свідоцтво про право на спадщину за законом від 02 квітня 2021 року, яким успадкував земельну ділянку, площею 0,0784 га, розташовану по [ADDRESS] , кадастровий номер 3510600000:50:134:0010, з цільовим призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка належала спадкодавцю на підставі Державного акту на право приватної власності на землю, серії ІІІ-КР №040981, виданого виконавчим комітетом Знам`янської міської ради Кіровоградської області 27 березня 2001 року. Разом з тим, постановою приватного нотаріуса Знам`янського міського нотаріального округу Полякова О.О. позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно - житловий будинок [ADDRESS] , який належав [PERSON] , померлому [INFO] , через відсутність реєстрації права власності на ім`я спадкодавця на вищевказаний житловий будинок, внаслідок чого нотаріусу спадкоємцем не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії. (а.с.21, 23-24, 55-98). Відповідно до свідоцтва про смерть, серії [NUMBER] , [INFO] у м. Знам`янка Кіровоградської області померла [PERSON] (а.с.111). Відповідно до ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ч.1 ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч.1 ст.1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. За змістом ст.1296 ЦК України оформлення спадщини здійснюється шляхом видачі спадкоємцям свідоцтва про право на спадщину. Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, визначені у главі 24 ЦК України, зокрема із правочинів. Право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна); якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації - з моменту прийняття його до експлуатації; коли ж право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації - з моменту такої реєстрації. Виходячи зі змісту ч.1 ст.182, ч.ч.1, 2 ст.331 ЦК України та Порядку використання даних Реєстру прав власності на нерухоме майно, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, Державного реєстру іпотек та Державного реєстру обтяжень рухомого майна, затвердженого наказом Міністерства Юстиції України №1844/5 від 14 грудня 2012 року, право власності на новостворене нерухоме майно виникає у особи, яка створила це майно, після закінчення будівництва об`єкта нерухомості, введення його в експлуатацію та реєстрації права власності. Пунктом 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», визначено, що якщо будівництво здійснювалося згідно із законом, то у разі смерті забудовника до завершення будівництва його права та обов`язки як забудовника входять до складу спадщини. Вказане узгоджується із правовою позицію Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеною в інформаційному листі №24-753/0/4-13 від 16 травня 2013 року. Так, в даним інформаційним листом роз`яснено, що умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, у тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законом порядку. Якщо за життя спадкодавець не набув права власності на житловий будинок, земельну ділянку, то спадкоємець також не набуває права власності у порядку спадкування. До спадкоємця переходять лише визначені майнові права, які належали спадкодавцеві на час відкриття спадщини. Для набуття права власності у встановленому законодавством порядку спадкоємець повинен здійснити дії, які необхідні для набуття права власності на визначене нерухоме майно, зокрема, на житловий будинок, іншу споруду. За життя [PERSON] не набув право власності на новостворене нерухоме майно - житловий будинок [ADDRESS] . Таким чином, право власності на ці приміщення не можуть входити до складу спадщини, яка відкрилась після смерті останнього. [PERSON] , як забудовник, мав право завершити будівництво вищезазначеного житлового будинку, здати його в експлуатацію та зареєструвати право власності на нього, а тому дані права останнього входять до складу спадщини як такі, що не є нерозривно пов`язані з особою спадкодавця і можуть спадкуватися. Таким чином, до складу спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] входять права та обов`язки забудовника на житловий будинок [ADDRESS] , такі як здати його в експлуатацію та зареєструвати право власності на нього. Відповідно до ст.1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України). Згідно спадкової справи №18-2021, будь-які інші особи, окрім позивача, не звертались до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини (а.с.55-98). Таким чином, позивач є спадкоємцем за законом після смерті батька, однак через відсутність реєстрації нерухомого майна, не може у встановлений законом спосіб в нотаріальній конторі оформити свої спадкові права і отримати свідоцтво про право на спадщину, хоча має таке право. Відповідно до ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо за життя спадкодавець не набув права власності на житловий будинок, земельну ділянку, то спадкоємець також не набуває права власності у порядку спадкування. До спадкоємця переходять лише визначені майнові права, які належали спадкодавцеві на час відкриття спадщини. Для набуття права власності у встановленому законодавством порядку спадкоємець повинен здійснити дії, які необхідні для набуття права власності на визначене нерухоме майно, зокрема на житловий будинок, іншу споруду. У разі відсутності державної реєстрації права власності на нерухоме майно, створене та оформлене в передбаченому законом порядку до набрання чинності Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», спадкоємці, які прийняли спадщину, мають право на оформлення спадкових прав шляхом звернення до нотаріальної контори за видачею свідоцтва про право на спадщину. Відповідно до ст.67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством. Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розгляду у позовному провадженні. Згідно із ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч.1 ст.5 ЦПК України). Особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права і інтересу у спосіб, передбачений ст.16 ЦК України. Зокрема, способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, а також враховуючи, що позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] , суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову. На підставі викладеного, ст.ст.1216, 1218, 1222, 1296 ЦК України,

Outcome: approved