Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-27 00:00:00

У червні 2019 року до Дарницького районного суду м. Києва на підставі ухвали судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшла цивільна справа за позовом [PERSON] до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ВУСО» (далі по тексту -ПрАТ «СК «ВУСО»), в якій позивач просив суд стягнути з відповідача на його користь майнову шкоду у розмірі 12 915 грн., а також моральну шкоду в розмірі 5000 грн. Обґрунтовуючи заявлені вимоги, позивач зазначив наступне. 06.09.2018 року позивач уклав з ПрАТ "СК "ВУСО" Договір добровільного страхування майна і цивільної відповідальності власника майна №HL6FT55, яким застрахував своє майна, а саме квартиру [ADDRESS] . В період дії даного Договору, а саме - 20.03.2019 в застрахованій квартирі відбулась подія, що носить ознаки страхової, а саме: внаслідок поломки/розгерметизації бойлера було підтоплено нижню частину гіпсокартонної конструкції під бойлером. 22.03.2019 року [PERSON] було подано Заяву на виплату страхового відшкодування. До Заяви, серед іншого, було додано Акт Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Урлівка» від 20.03.2019 року №09/03-19. Згідно наданого Акту ОСББ «Урлівка» комісією у складі керуючого [PERSON] та члена правління [PERSON] було підтверджено факт підтоплення у ванній кімнаті, яке сталось 20 березня 2019 року внаслідок поломки бойлера. ПрАТ «СК «ВУСО» 22.03.2019 року було здійснено огляд пошкодженого майна в присутності [PERSON] , за результатами якого складено Акт огляду застрахованого об`єкту. При зовнішньому огляді було виявлено пошкодження ніші з гіпсокартону у ванній кімнаті. За результатами розгляду поданої [PERSON] заяви, листом від 10.04.2019 року №2924/1013201 ПрАТ «СК «ВУСО» було повідомлено Позивача про відмову у виплаті страхового відшкодування, оскільки заявлена подія «поломка бойлера (підтоп)» не підпадає під жоден ризик передбачений п.п.2.1.1-2.1.5 п.2 Розділу 2 Договору. Позивач вважає, що страхова компанія безпідставно та необґрунтовано відмовилась від виконання своїх грошових зобов`язань зі сплати страхового відшкодування за Договором добровільного страхування майна №HL6FT55 від 06.09.2018 року. Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 25.06.2019 року справа прийнята суддею до провадження та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Відповідачу надано строку для подання відзиву на позовну заяву. 09.08.2019 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву від представника ПрАТ "СК "ВУСО". Заперечуючи проти задоволення повних вимог, відповідач зазначає, що відповідно до 3.14 Розділу ІІІ Державних будівельних норм України «Внутрішній водопровід та каналізація» ДБН В.2.5-64:2012, внутрішній водопровід - система трубопроводів, обладнання (насосні установки, запасні та регулюючі ємкості) та пристроїв, які забезпечують подачу води до санітарно-технічних приладів, пожежних кран-комплектів та технологічного обладнання, яка обслуговує будинок, будівлю або споруду і має вузол обліку витрат води. В свою чергу, накопичувальний електричний водонагрівач (бойлер) - підігрівач води із водопровідної мережі. З викладеного випливає, що до внутрішньої водопровідної мережі належать всі труби, пристрої та обладнання, які забезпечують обслуговування будинку та забезпечують подачу води до відповідних приладів та обладнання. Бойлер не входить до внутрішньої водопровідної системи. Відповідно до умов договору, страховим випадком визнається пошкодження або знищення майна в результаті (п. 2.1.2. договору) аварії - розповсюдження води в результаті поломки внутрішньої водопровідної, каналізаційної, опалювальної систем, а також проникнення води і інших рідин з інших приміщень. У даному ж випадку, внаслідок поломки бойлера, відбувся підтоп, який з незрозумілих підстав було прокваліфіковано позивачем та ОСББ як аварія. Саме тому заявлена подія "поломка бойлера" не підпадає під жоден ризик, передбачений договором. Крім того, посилався на те, що наданий позивачем акт ОСББ «Урлівка» підписаний комісією у складі керуючого [PERSON] та члена правління [PERSON] , яким було підтверджено факт підтоплення у ванній кімнаті, яке сталось 20.03.2019 внаслідок поломки бойлера не відповідає формі та змісту встановленого Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій №76. Більше того, до огляду не було залучено компетентних спеціалістів, які встановлюють причини та підтверджують факт залиття (аварії), а ОСББ не є компетентним органом, який уповноважений кваліфікувати підтоплення як аварію та надавати довідки з даного приводу. 13.08.2019 позивач подав до суду відповідь на відзив, в якій не погодився з позицією відповідача, а відповідач в свою чергу 21.08.2019 подав заперечення на відповідь на відзив, в яких наполягав на раніше викладеній ним позиці. В судовому засіданні позивач заявлені позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив суд їх задовольнити. Представники відповідача у судовому засіданні щодо задоволення позовних вимог заперечували, наполягали на тому, що подія, яка відбулася, не є страховим випадком, а тому позивач не має жодного права на відшкодування заподіяної йому шкоди. Суд, вислухавши доводи позивача, заперечення представників відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши їх за внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні доказів, наявних у справі, дійшов наступного висновку. 06.09.2018 між ПрАТ «СК «ВУСО» та [PERSON] було укладено Договір добровільного страхування майна і цивільної відповідальності власника майна №HL6FT55, відповідно до умов якого предметом страхування є майнові інтереси Страхувальника, пов`язані з законним володінням, користуванням і розпорядженням майном, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та з необхідністю відшкодувати шкоду майну третіх осіб, у випадках передбачених договором. Відповідно до умов вказаного договору страховим випадком визнається пошкодження або знищення майна в результаті: п.2.1.1. Пожежі - процес горіння, який може розповсюджуватися спонтанно і довільно, що виник в результаті замикання електричних ланцюгів, спалаху, удару блискавки; п.2.1.2. Аварії - розповсюдження води в результаті поломки внутрішньої водопровідної, каналізаційної, опалювальної систем, а також проникнення води і інших рідин з інших приміщень; п.2.1.3. Протиправних дій третіх осіб - крадіжки з проникненням до застрахованого приміщення із зломом; умисного знищення або пошкодження застрахованого майна; п.2.1.4. Стихійні явища - землетрус, буря, ураган, шторм, град, паводок, повінь; п.2.1.5. Вибух побутового газу. В період дії даного Договору (20.03.2018 року близько 10:45 год.) в застрахованій квартирі відбулась подія, що носить ознаки страхової, а саме: внаслідок поломки/розгерметизації бойлера було підтоплено нижню частину гіпсокартонної конструкції під бойлером. По факту вказаної події було складено Акт ОСББ «Урлівка» від 20.03.2019 №09/03-19, згідно якого, комісією у складі керуючого [PERSON] та члена правління [PERSON] , було підтверджено факт підтоплення у ванній кімнаті, яке сталось 20.03.2019 внаслідок поломки бойлера. 22.03.2019 [PERSON] звернувся до відповідача із заявою про виплату страхового відшкодування. ПрАТ «СК «ВУСО» 22.03.2019 було здійснено огляд пошкодженого майна в присутності [PERSON] , за результатами якого складено Акт огляду застрахованого об`єкту. При зовнішньому огляді було виявлено пошкодження ніші з гіпсокартону у ванній кімнаті. За результатами розгляду поданої [PERSON] заяви, листом від 10.04.2019 №2924/1013201 ПрАТ «СК «ВУСО» було повідомлено Позивача про відмову у виплаті страхового відшкодування, оскільки заявлена подія «поломка бойлера (підтоп)» не підпадає під жоден ризик передбачений п.п.2.1.1-2.1.5 п.2 Розділу 2 Договору. Статтями 11, 509 Цивільного кодексу України передбачено, що договір є підставою виникнення цивільних прав і обов`язків (зобов`язань), які мають виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до вказівок закону, договору. Згідно з приписом ч.2 статті526 Цивільного кодексу України ,виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, що передбачено ст. 525 Цивільного кодексу України. Згідно з ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Частиною 1 ст. 626 Цивільного кодексу України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно з ч. 1 ст. 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 Цивільного кодексу України). Відповідно до ст. 979 Цивільного кодексу України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. Згідно з ч. 1 статті 16 Закону України «Про страхування» договір страхування - це письмова угода між страхувальником і страховиком, згідно з якою страховик бере на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування страхувальником, на користь якої укладено договір страхування (подати допомогу, виконати послугу тощо), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови договору. Частиною 2 ст. 8 та ч. 2 ст. 9 Закону України «Про страхування» визначено, що страховий випадок - подія, передбачена договором страхування або законодавством, яка відбулася і з настанням якої виникає обов`язок страховика здійснити виплату страхової суми (страхового відшкодування) страхувальнику, застрахованій або іншій третій особі. Страхова виплата - грошова сума, яка виплачується страховиком відповідно до умов договору страхування при настанні страхового випадку. Законом України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення» від 10.01.2002 №2918-ІІІ, передбачено, що водопровідна мережа - система трубопроводів, відповідних споруд та устаткування для розподілу та подачі питної води споживачам. При цьому, відповідно до п.3.14 Розділу ІІІ Державних будівельних норм України «Внутрішній водопровід та каналізація» ДБН В.2.5-64:2012, внутрішній водопровід - система трубопроводів, обладнання (насосні установки, запасні та регулюючі ємкості) та пристроїв, які забезпечують подачу води до санітарно-технічних приладів, пожежних кран-комплектів та технологічного обладнання, яка обслуговує будинок, будівлю або споруду і має вузол обліку витрат води. Листом Департаменту житлово-комунальної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради від 07.08.2019 року №058/4-5457, який наданий відповідачем, визначено, що індивідуальний тепловий пункт (бойлер) зазвичай знаходиться на межі балансованої належності (відповідальності), в тепловому пункті здійснюється передача теплової енергії від зовнішніх теплових мереж до системи опалення, вентиляції або гарячого водопостачання житлових і нежитлових приміщень. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово - комунального господарства від 27.05.2005 №76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» визначено, що мережі, арматура на них, прилади та обладнання, засоби обліку та регулювання споживання житлово- комунальних послуг, які розміщені в межах будинку споруди відносяться до внутрішньобудинкової інженерної мережі житлового будинку. Законом України "Про житлово-комунальні послуги" дано визначення, що аварія - пошкодження, вихід з ладу, відмова, неможливість експлуатації внутрішньобудинкових систем, а також пошкодження несучих, огороджувальних та несучоогороджувальних конструкцій будівлі, які спричинили або можуть спричинити шкоду життю та здоров`ю людей, пошкодження майна, унеможливлюють надання житлово-комунальних послуг споживачам. Враховуючи зазначене, суд вважає, що вказана подія не являється страховим випадком, а саме аварією. Відповідно до пп.6.1.6 п.6 Договору, Страховик має право відмовити Страхувальнику у виплаті страхового відшкодування в інших випадках, встановлених законом та правилами. Зокрема, у разі настання події, не підпадаючої під ризики встановлені Договором. За наведених обставин суд доходить висновку про обґрунтованість відмови відповідача у виплаті страхового відшкодування за Договором страхування. Оскільки в результаті судового розгляду не було встановлено підстав для задоволення позовних вимог про стягнення страхового відшкодування за заподіяну матеріальну шкоди за договором страхування, а вимоги про стягнення моральної шкоди є похідними від вимоги про стягнення матеріальної шкоди, у якій позивачу відмовлено, то відповідно вимоги позивача про стягнення моральної шкоди також задоволенню не підлягають. Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 141 Цивільного процесуального кодексу України, у разі відмови в позові розподіл судових витрат покладаються на позивача.

Outcome: dismissed