Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-28 00:00:00

В грудні 2018 року позивач звернулась до суду з позовом до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Кіровський відділ державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, по якому просить стягнути з відповідача неустойку (пеню) по несплаті аліментів за період з 05.2006 року по 01.12.2018 року, що стягуються на підставі виконавчого листа Кіровського районного суду м. Кіровограда від 05.07.2006 року по справі №2-2943/06 на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , станом на 18.12.2018 року, що становить 1 854 164 грн. 07 коп. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що сторони перебували у шлюбі, від якого мають неповнолітню доньку [PERSON] , [INFO] . 19.03.2003 року шлюб між сторонами було розірвано. Відповідно до виконавчого листа Кіровського районного суду м. Кіровограда від 06.07.2006 року по справі №2-2943/06 стягнуто з [PERSON] аліменти на користь [PERSON] на утримання малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , у розмірі ј частини всіх видів заробітку (доходу), але не менше ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до повноліття дитини відповідного віку до повноліття дитини, щомісячно, починаючи з 23.05.2006 року і до досягнення [PERSON] повноліття, тобто до [INFO] . Відповідно до довідки-розрахунку заборгованості по аліментам №60511 від 03.12.2018 року, державного виконавця Кіровського відділу державної виконавчої служби Кіровоградського міського управління юстиції Головного територіального управління юстиції в Кіровоградській області Чернецької О.А. заборгованість по даному виконавчому провадженню складає 115 964,26 грн. Позивач зазначає, що відповідач неналежним чином ставився до виконання свого обов`язку по сплаті аліментів на утримання своєї доньки [PERSON] , [INFO] , відповідач не надавав доказів на підтвердження відсутності його вини щодо несплати аліментів до Кіровського відділу державної виконавчої служби Кіровоградського міського управління юстиції Головного територіального управління юстиції в Кіровоградській області, та сума заборгованості у судовому порядку не оскаржувалась. За вказаного у відповідача виникла заборгованість по сплаті пені за прострочення сплати аліментів у розмірі 1 854 164 грн. 07 коп., яку позивач просить стягнути з відповідача. Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 18.01.2019 року відкрито провадження та призначено підготовче засідання /а.с. 20-21/. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 10.04.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті /а.с. 53-54/. В судове засідання позивач не з`явилася, надала до суду заяву, якою просила провести розгляд справи за відсутності позивача, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, не заперечила проти винесення заочного рішення /а.с. 140/. Відповідач до суду не з`явився, повідомлявся судом про час та місце розгляду справи належним чином, причини неявки суду невідомі, правом подачі відзиву не скористався. Представник третьої особи Кіровський відділ державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області в судове засідання не з`явився, повідомлений судом про час та місце розгляду спраив належним чином, причини неявки суду невідомі. За таких обставин, згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Зі згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи відповідно до ст. 280 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши матеріали справи, суд позов задовольняє частково, із наступних підстав. Судом встановлено, що сторони по справі перебували у зареєстрованому шлюбі, який було розірвано, про що свідчить копія свідоцтва про розірвання шлюбу, серії [NUMBER] , виданого відділом реєстрації актів громадянського стану Кіровського районного управляння юстиції від 19.03.2003 року. Прізвище позивача після розірвання шлюбу - « [PERSON] » /а.с. 5/. Від спільного проживання мають неповнолітню доньку [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого Центральним відділом реєстрації актів громадянського стану Кіровоградського обласного управління юстиції 11.04.2001 року /а.с. 6/. Рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 05.07.2006 року стягнуто з [PERSON] аліменти на користь [PERSON] на утримання малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] ,у розмірі ј частини всіх видів заробітку (доходів), але не менше ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до повноліття дитини щомісячно, починаючи з 23.05.2006 року і до досягнення [PERSON] повноліття, до [INFO] . На виконання вказаного рішення суду 06.07.2006 року було видано виконавчий лист /а.с. 10/. Постановою державного виконавця Кіровського районного відділу виконавчої служби Кіровоградського міського управління юстиції Мехед О.В. від 12.08.2009 року було відкрито виконавче провадження з виконання вказаного виконавчого листа /а.с. 59/. Відповідач аліменти не сплачував, в зв`язку з чим, за період з 23.05.2006 року по 01.12.2018 року державним виконавцем нарахований борг по сплаті аліментів, який станом на 01.12.2018 року становить 115 964,26 грн. /а.с. 11-12/. Статтею 180 СК України встановлений обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини. Відповідно до абз 1 ч. 1 ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Для вирахування розміру пені позивач користувався правилом про те, що стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою: ?p=(A1?1%?Q1)+(A2?1%?Q2)+……….(An?1%?Qn), де: ?p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову; A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць; Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць; A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць; Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць; An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову; Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць. Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Такий правовий висновок містить постанова Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 572/1762/15-ц. Застосований позивачем спосіб нарахування розміру неустойки відповідає вище наведеним правовим висновкам, отже, суд приймає до уваги розрахунок пені позивача, розмір якої за період з травня 2006 року по листопад 2018 року становить 1 854 164, 07 грн. /а.с. 13-16/. Відповідно до п. 22 постанови Пленуму Верховного Суду України Про застосування судами окремих норм Сімейного Кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів передбачена ст. 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилась з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Суд може зменшити розмір неустойки з урахуванням матеріального або сімейного стану платника аліментів, а за передбачених ст.197 СК України умов - повністю або частково звільнити його від сплати заборгованості. Відповідачем не спростовано, що прострочення сплати аліментів виникло з його вини, будь-яких належних та допустимих доказів щодо наявності підстав для зменшення розміру неустойки з урахуванням матеріального або сімейного стану платника аліментів суду не надано. Так як сума заборгованості [PERSON] по сплаті аліментів станом на 01.12.2018 року складає 115 964,26 грн., у відповідності до вимог ст.196 СК України сума пені за несвоєчасну сплату аліментів не може перевищувати 100% заборгованості, тобто 115 964,26 грн. Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 196 СК України, у разі застосування до особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, заходів, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України "Про виконавче провадження", максимальний розмір пені повинен дорівнювати різниці між сумою заборгованості та розміром застосованих заходів примусового виконання, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України "Про виконавче провадження". Відповідно до ч. 14 ст. 71 Закону України "Про виконавче провадження", за наявності заборгованості зі сплати аліментів, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за три роки, виконавець виносить постанову про накладення на боржника штрафу у розмірі 50 відсотків суми заборгованості зі сплати аліментів. Суми штрафів, передбачених цією частиною, стягуються з боржника у порядку, передбаченому цим Законом, і перераховуються стягувачу. Як вбачається з копії матеріалів виконавчого провадження з виконання виконавчого листа Кіровського районного суду м. Кіровограда від 06.07.2006 року, державним виконавцем Фортечного відділу державної служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області Чернецькою О.А. постановою від 03.12.2018 року стягнуто штраф з боржника на користь стягувача у розмірі 50 % заборгованості, що становить 57 982,13 грн. /а.с. 109/. У відповідності до абзацу другого частини 1 статті 196 СК України розмір пені, який підлягає стягненню з відповідача, складає 57 982,13 грн. (115 964,26 грн. - 57 982,13 грн.). За вказаного, позовні вимоги підлягають до часткового задоволення. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню в дохід держави судовий збір в розмірі 704 грн. 80 коп.

Outcome: partial