Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-15 00:00:00

Заявник [PERSON] звернулася до суду в порядку окремого провадження з заявою, заінтересовані особі - [PERSON] , Орган опіки та піклування Києво-Святошинської районної державної адміністрації у Київській області про видачу обмежувального припису. Свої вимоги заявник обгрунтовувала тим, що з 07 жовтня 2006 року вона та [PERSON] перебувають у зареєстрованому шлюбі. У шлюбі з [PERSON] у [PERSON] народився син [PERSON] , [INFO] . Заявник зазначила, що 23 березня 2019 року [PERSON] вчинив домашнє насильство: 23 березня 2019 року, коли вони з сином ішли від її колишньої свекрухи, він наздогнав нас на автомобілі та почав погрожувати, а його співмешканка намагалася її побити, але не змогла цього зробити, оскільки [PERSON] її зупинив. Він та його співмешканка постійно їй погрожували, намагалися вступити з нею у конфлікт. Таким чином, заявник вважає, що [PERSON] жорстоко поводиться з дитиною, не забезпечує їх матеріально, переслідує та погрожує фізичною розправою, створює умови, які негативно впливають на інтереси дитини, поводить себе агресивно, неодноразово здійснював фізичне та психологічне насильство в сім`ї. З цих підстав, заявник просила суд видати обмежувальний припис, спрямований на забезпечення безпеки постраждалих осіб, строком на шість місяців, яким [PERSON] , уродженцю міста Фастів, Київської області, який проживає в [ADDRESS] , визначити заходи тимчасового обмеження його прав, а саме: обмежити спілкування [PERSON] з дитиною - [PERSON] , [INFO] , заборонивши [PERSON] наближатися до місця проживання [PERSON] в [ADDRESS] на відстань ближче ніж 200 метрів; заборонити особисто розшукувати [PERSON] , якщо вона за власним бажанням буде перебувати у місці, невідомому [PERSON] , переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватися з нею; заборонити [PERSON] телефонувати [PERSON] та вести листування з нею особисто. У судовому засіданні заявниця [PERSON] заяву підтримала, просила суд її задовольнити. У судове засідання заінтересована особа [PERSON] не з`явився. Про день, час та місце слухання справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі. У судове засідання представник органу опіки та піклування не з`явився, про день, час та місце слухання справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не відомі. Заслухавши пояснення заявника, дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази, приходить до такого висновку. З матеріалів справи вбачається, що 07 жовтня 2006 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб, зареєстрований у виконавчому комітеті Горенської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис №27. [INFO] у подружжя народився син [PERSON] . Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 16.08. 2019 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. На сьогодні [PERSON] з сином мешкає окремо від чоловіка у знайомих, оскільки відповідач змінив замки у будинку за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується актом депутата Горенської сільської ради від 22.04. 2019 року. Звертаючись до суду з заявою про застосування обмежувального припису, [PERSON] покликалась на те, що її чоловік систематично застосовує насильство до неї та дитини (24 березня 2019 року), у зв`язку з чим вона просила застосувати обмежувальний припис до [PERSON] Як визначено п. 3 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" визначено, що домашнє насильство - це діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь. Згідно п. 7 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" визначено, що обмежувальний припис стосовно кривдника - встановлений у судовому порядку захід тимчасового обмеження прав чи покладення обов`язків на особу, яка вчинила домашнє насильство, спрямований на забезпечення безпеки постраждалої особи. Обмежувальний припис видається на строк від одного до шести місяців (ч. 4 ст. 26 Закону). Рішення про видачу обмежувального припису або про відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків (ч. 3 ст. 26 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству"). Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про запобігання та протидію домашньому насильству" оцінка ризиків - оцінювання вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи. З`ясовуючи наявність підстав для видачі обмежувального припису стосовно [PERSON] , суд виходить з такого. Заявник вважала випадком домашнього насильства те, що вона 24 березня 2019 року зверталась до Києво-Святошинського ВП ГУ НП у Київській області з заявою про вчинення кримінального правопорушення відносно неї та її сина та повідомила, щзо її колишній чоловік хоче її побити, погрожує словесно, мав намір її збити. Відповідно до ст. 160 СК України місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків. Місце проживання дитини, яка досягла десяти років, визначається за спільною згодою батьків та самої дитини. Якщо батьки проживають окремо, місце проживання дитини, яка досягла чотирнадцяти років, визначається нею самою. Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 161 цього Кодексу якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Як вбачається зі ст. 51 Конституції України кожному з подружжя гарантовані рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Згідно зі ст. 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини. Не свідчать про доведеність вчинення [PERSON] насильства в сім`ї внесення за заявою [PERSON] до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення. Так, за приписами ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування. Таким чином, отримавши заяву, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення слідчий або прокурор не здійснює оцінку такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Наведене підтверджується імперативними положеннями ч. 4 ст. 214 КПК України, згідно з якою відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається. Отже, внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань не свідчить про наявність ознак кримінального правопорушення та доведеність винуватості особи у вчиненні злочину, а є підставою для початку досудового розслідування у справі та перевірки обставин, наведених у повідомленні про кримінальне правопорушення. З`ясувавши обставини справи, дослідивши зібрані у справі докази у їх сукупності, суд дійшов висновку про необхідність відмовити [PERSON] у задоволенні її заяви про видачу обмежувального припису.

Outcome: dismissed