Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-28 00:00:00

Начальник Криворізького міського центру обслуговування клієнтів Маркідов Д.А., який діє в інтересах Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго», на підставі довіреності, звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення споживачем Правил користування\~електричною енергією для населення в сумі 20119,58 грн. та стягнення суми судового збору. В обґрунтування своїх вимог Позивач посилається на те, що у відповідності із Законом України «Про електроенергетику та Правил користування\~електричною енергією для населення» (далі ПКЕЕН) здійснює постачання електричної енергії її споживачам. Відповідачам у відповідності із Законом України «Про електроенергетику», Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Законом України «Про захист прав споживачів», одним з яких, а саме [PERSON] , є споживачем Криворізьких міських електричних мереж, відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . 12 листопада 2015 року за адресою [ADDRESS] , представником Енергопостачальника, а саме майстром [PERSON] та електромонтерами [PERSON] , [PERSON] , було проведено перевірку дотримання ПКЕЕН, в результаті якої було виявлено порушення ПКЕЕН, а саме: використання недооблікованої електричної енергії за допомогою самовільного підключення до електричної мережі поза засобами обліку прихованим способом. Тобто підключення за щитком на розриві ввідного кабелю на вихідних клемах запобіжників. Даний факт порушення ПКЕЕН зафіксований Актом Н №116699 від 12.11.2015 року, який підписаний трьома представниками енергопостачальника та самим споживачем [PERSON] , а отже, у відповідності із п.53 ПКЕЕН він є дійсним. На підставі зазначеного акту про порушення ПКЕЕН у відповідності з п.53 ПКЕЕН, п.1.2, 3.1, 3.2,3.3,3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, Відповідачу [PERSON] було виконано розрахунок суми заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію за період з 12.11.2012 року по момент виявлення порушення ПКЕЕН 12.11.2015 на суму 20119,58 грн., яку представник просив стягнути з [PERSON] . Крім того, представник позивача просив стягнути з відповідача, судові витрати в розмірі 1378,00 грн. 23 грудня 2016 року ухвалою Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу вказану справу прийнято до провадження та призначено до розгляду. 06 квітня 2017 року за клопотанням представника відповідача [PERSON] [PERSON] витребувано від ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» матеріали, які зазначені у Акті [NUMBER] про порушення від 12.11.2015 року у якості додатків, а саме: дроту, яким здійснено підключення до електричної мережі та належним чином завірені копії фотоматеріалів фіксації даного порушення споживачем [PERSON] (а.с. 35) 27 квітня 2017 року на виконання ухвали суду, представником ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» - Федько Н.Б. направлено фотоматеріали фіксації порушення зазначеного в Акті Н №116699 від 12.11.2015 року та зразок дроту, яким зроблено самовільне підключення, та який було вилучено за адресою: [ADDRESS] . (а.с.40-51) 15.12.2017 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» №2147-VIII від03.10.2017, яким ЦПК України викладеного в новій реакції. У відповідності до п.9 п.1 Розділу ХІ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції - справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Таким чином, подальший розгляд цієї справи відбувається за правилами, що передбачені новою редакцією ЦПК України. Відтак, розгляд справи продовжено за нормами ЦПК в редакції від 15.12.2017 року. 09 серпня 2018 року від представника відповідача надійшов Лист за Вих. №1019 юв, в якому повідомлено суд про зміну найменування Товариства на Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі» на підставі Протоколу Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» від 19.04.2018 року та у зв`язку з внесенням змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. (а.с. 101-104) 19.04.2018 року Загальними зборами акціонерів Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» Статут Товариства був затверджений в новій редакції, відповідно до якого були внесені зміни до повного та скороченого найменування товариства та визначено, що Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі» є новим найменуванням Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» та є правонаступником всіх його прав і обов`язків. Відповідні зміни були зареєстровані в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 21.05.2018 року, що підтверджується Випискою з Єдиного державного реєстру ЮООФОПГФ. Відповідно до ст.55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив. За таких обставин та на підставі вимог ст.55 ЦПК України, суд вважає необхідним залучити до участі у справі у якості правонаступника позивача за даним позовом - Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі». У судове засідання 29.09.2020 року, представник позивача Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» - Федько Н.Б. не з`явилася, надала до суду заяву, у якій просила суд провести судові дебати по справі за її відсутності, викладені вимоги в позовній заяві підтримує у повному обсязі та просила суд їх задовольнити. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні присутній не був, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, причини неявки суду не повідомив. Будучи присутнім у судовому засіданні 11.04.2019 року, заперечував проти задоволення заявлених позовних вимог та просив суд відмовити у задоволенні позову, а також зазначав, що він погоджується з фактом незаконного підключення, однак зауважив на тому, що наданий на виконання ухвали суду про витребування доказів, дріт, є не тим, який був вилучений під час складання акту. Присутній у судовому засіданні представник відповідача [PERSON] адвокат Сушко В.О. заперечував проти задоволення заявлених позовних вимог та підтримав позицію відповідача, просив суд відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. Заслухавши доводи та заперечення сторін, дослідивши наявні матеріали справи, суд дійшов до висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог у повному обсязі, виходячи з наступного. Судом встановлено та підтверджено наявними в матеріалах справи доказами, що 12 листопада 2015 року представниками енергопостачальника ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» , а саме майстром [PERSON] , електромонтерами [PERSON] , [PERSON] , у відповідності до п. 37 Правил користування енергією для населення був складений Акт про порушення Н №116699, за адресою: [ADDRESS] (яка належить [PERSON] ), а саме, про порушення п. 48 Правил користування енергією для населення, щодо використання недооблікованої електричної енергії за допомогою самовільного підключення до електричної мережі поза засобом обліку прихованим способом. Точка підключення за щитком на розриві ввідного кабелю на вихідні клеми запобіжників. Порушення продемонстровано. У акті зазначено, що під час перевірки та складання акта про порушення був присутній споживач [PERSON] , який підписав акт. Будь-яких зауважень чи клопотань від останнього не надходило. (а.с.3) За клопотанням представника відповідача, судом витребувано матеріали фото фіксації під час проведення перевірки та сам дріт, яким здійснено підключення до електричної мережі за адресою проживання відповідача [PERSON] [ADDRESS] . (а. с. 41 51) Під час дослідження в суді зазначених акта перевірки та фотознімків відповідач підтвердив, що вказані фотознімки було зроблені за його присутності, однак зазначив, що долучений до матеріалів справи дріт не той, що був вилучений при проведенні перевірки. Допитаний в судовому засіданні 26.01.2018 року, свідок [PERSON] , повідомив суду про обставини проведення перевірки та складання акта про порушення Правил користування енергією для населення, за адресою: [ADDRESS] , а саме про те, що ним, як майстром Енергопостачальника та за участю електромонтерів [PERSON] і [PERSON] , а також за участю власника квартири [PERSON] була проведена відповідна перевірка. Так, під час перевірки було виявлено самовільне підключення до електричної мережі, поза засобу обліку електричної енергії, а саме, шляхом підключення за щитовою на розриві ввідного електричного кабелю на вхідних клемах запобіжників. Після виявлення такого підключення, [PERSON] нічого не зміг повідомити. Порядок проведення відповідної перевірки та місце виявлення такого самовільного підключення було зафіксовано на фотоапарат. Зразок дроту, за допомогою якого було здійснено самовільне підключення до електричної мережі, був вилучений. Будь-яких письмових пояснень [PERSON] не надавав та підписав акт про порушення, без зазначення додаткових зауважень чи клопотань. Допитані в судовому засіданні 26.01.2018 року, свідки [PERSON] та [PERSON] , надали аналогічні покази, що і свідок [PERSON] . Відповідно до Акту технічної перевірки і схеми підключення засобу обліку електричної енергії, збереження пломб на ньому та стану до облікової проводки побутового споживача від 12.11.2015 року, складеного представниками енергопостачальника ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», а саме майстром [PERSON] , за участю електромонтерів [PERSON] , [PERSON] , який підписаний власником квартири (споживачем) [PERSON] , встановлено, що при проведенні технічної перевірки у побутового споживача в квартирі представниками енергопостачальника, виявлено користування електроенергією поза приладами прихованим способом, вид невідповідності: наявність розривів від границі балансової належності споживача до точки обліку (п. 1.5.33 ПУЕ) та порушення ізоляції проводів від границі балансової належності споживачів до точки обліку (п. 1.5.33 ПУЕ). (а.с. 6) Після складання Акту про порушення Н №116699 від 12.11.2015 року, споживача [PERSON] повідомлено, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акту про порушення, буде проводити засідання 01.12.2015 року, за адресою: [ADDRESS] . 01 грудня 2015 року відбулося засідання комісії з розгляду актів порушення ПКЕЕН, що підтверджується Протоколом № 171 від 01.12.2015 року, на якому прийнято рішення про відповідність порушення ПКЕЕН, зафіксованого в Акті про порушення Н №116699 від 12.11.2015 року, "Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією" яка затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 14.05.2005 № 562 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України 04.07.2005 за № 782/12656 із змінами і доповненнями. Величина розрахункового добового об`єму споживання електроенергії визначаються по п. 3.5 формули 2.7 Методики. Період розрахунку з 12.11.2012 року по 12.11.2015 рік. Визначений об`єм не облікованої електричної енергії складає 31218 кВт/год.; на суму 20111,59 грн., в т.ч. НДС 3353,26 грн. (а.с.5) Вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, , згідно з розрахунком розміру відшкодувань збитків по акту № Н116699 складає 20119 грн. 58 коп. Тип порушення: самовільне без облікове підключення, яке неможливо визначити при контрольному обході. (а. с. 4). Зазначений розрахунок розміру матеріальної шкоди зроблений відповідно до п. п. 48, 53 "Правил використання електричної енергії для населення", затверджених постановою Кабінету Міністрів України, № 1357 від 26 липня 1999 року (в редакції постанови КМУ від 06 червня 2007 року №799); п. п. 4-7 "Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадання електричної енергії", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №122 від 08.02.2006 року; п. 3.1-3.3 "Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушенням споживачами правил користування електричною енергією", затвердженої постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року №562, чинного на момент виникнення зобов`язання (втратив чинність 20 червня 2018 року на підставі Постанови КМУ 20 червня 2018 року №502 "Про визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України"). Частиною 1 статті 11 Цивільного кодексу України передбачено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Відповідно до статті 3, частин 1-4 статті 26, частин 1, 2 статті 27 Закону України "Про електроенергетику" (в редакції від 11.06.2017, який був чинний на момент виникнення правовідносин) відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, постачанням і використанням енергії, а також з централізованим диспетчерським (оперативно-технологічним) управлінням, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов`язаних з обслуговуванням об`єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об`єктів електроенергетики виконувати свої службові обов`язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов`язків перед енергопостачальниками; припинення або обмеження електропостачання навчального закладу незалежно від форми власності протягом навчального року; невиконання законних вимог національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, щодо подання копій документів, пояснень та іншої інформації; інші правопорушення, передбачені законом. За частиною першою статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з частинами першою та другою статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Таким чином, відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. В разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (частина перша статті 611 ЦК України). Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, положеннями Закону України від 16 жовтня 1997 року № 575/97-ВР «Про електроенергетику» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, (далі - Методика), Правилами користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН), затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року за №1357, які були чинними на час виникнення спірних правовідносин. Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно з частинами першою, четвертою статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електроенергією, затверджених Кабінетом Міністрів України. Відповідно до частин другої, третьої статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Пунктами 42, 48, 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357 (в редакції від 23.08.2016, які були чинні на момент виникнення правовідносин) передбачено, що Побутовий споживач електричної енергії зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об`єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку; надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показам засобу обліку; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об`єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки; не перешкоджати обрізуванню гілок дерев, які ростуть на території, що належить побутовому споживачу, для забезпечення відстані не менше 1 метра від проводів повітряної лінії електричної мережі напругою 0,4 кВ та на відстані 2 м для електричних ліній напругою 10 кВ; не пізніше ніж за 7 днів до припинення користування електричною енергією у квартирі або на іншому об`єкті письмово повідомити енергопостачальника про розірвання договору та розрахуватися за спожиту електричну енергію, включаючи день виїзду. Побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки. У разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії. Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією. У разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії електропостачальник має право відключити лише безоблікове приєднання до електричних мереж. Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення акта, відключенню підлягає об`єкт споживача в цілому, про що зазначається в акті. У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку. У відповідністю зі статтею 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін. Відповідно до частини 1 статті 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Таким чином, взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії проводяться згідно з "Правилами роздрібного ринку електричної енергії", які затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 312, та Законом України "Про ринок електричної енергії", Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Встановивши обставини справи, дослідивши докази у справі, суд вважає, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки, відповідач вчинив порушення Правил користування\~електричною енергією для населення, яке виявлене працівниками позивача та зафіксовано в акті, складеному відповідно до вимог п. 53 ПКЕН; що нарахування за цим актом були проведені АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» відповідно до вимог Методики визначення об`єму і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричної енергії, і цей розрахунок є вірним. Доказів на спростування розрахунку відповідачем не надано. Згідно з практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Справедливість судового рішення вимагає, аби такі рішення достатньою мірою висвітлювали мотиви, на яких вони ґрунтуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення і мають оцінюватись у світлі обставин кожної справи. Національні суди, обираючи аргументи та приймаючи докази, мають обов`язок обґрунтувати свою діяльність шляхом наведення підстав для такого рішення. Таким чином, суди мають дослідити основні доводи (аргументи) сторін та з особливою прискіпливістю й ретельністю - змагальні документи, що стосуються прав та свобод, гарантованих Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод. Рішенням Європейського суду з прав людини від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» встановлено: «Ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважать важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами». Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення («Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) від 10 лютого 2010 року, заява №4909/04). За таких обставин суд вважає можливим стягнути з Відповідача на користь Позивача суму збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення ПКЕЕН в розмірі 20119,58 грн. та судові витрати в розмірі 1378,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved