Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-15 00:00:00

Заступник керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області [PERSON] в інтересах держави в особі [PERSON] сільської ради Голованівського району Кіровоградської області 17.08.2017 звернувся до суду з позовом до [PERSON], приватного нотаріуса\~Кропивницького міського\~нотаріального округу\~[PERSON] та\~Голованівської селищної\~ради Кіровоградської\~області про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, скасування запису про державну реєстрацію права власності, витребування земельної ділянки з незаконного володіння та повернення її на користь [PERSON] сільської ради Голованівського району Кіровоградської області. Позовні\~вимоги обґрунтовує\~тим,\~що 05\~вересня 2016\~року за\~заявою [PERSON]\~приватним нотаріусом\~Кропивницького міського\~нотаріального округу\~[PERSON]\~було прийнято\~рішення про\~державну реєстрацію\~права власності\~за [PERSON]\~на земельну\~ділянку за\~кадастровим номером\~3521480800:52:000:0005,\~площею 2\~га.,\~що розташована\~в с.\~Ясне Голованівського\~району Кіровоградської\~області,\~[PERSON] сільської\~ради Голованівського\~району.\~За матеріалами\~реєстраційної справи\~встановлено,\~що право\~власності на\~земельну ділянку\~зареєстровано на\~підставі поданої\~[PERSON]\~заяви про\~державну реєстрацію\~прав та\~їх обтяжень,\~рішення шістдесят\~першої сесії\~шостого скликання\~[PERSON] сільської\~ради Голованівського\~району Кіровоградської\~області за\~№350\~від 25.02.2015\~"Про\~затвердження документації\~із землеустрою\~та надання\~земельної ділянки\~у власність",\~однак таке\~рішення [PERSON]\~сільською радою\~Голованівського району\~Кіровоградської області\~не приймалось,\~проект рішення\~посадовими особами\~не готувався,\~на візування\~не подавався,\~засідання не\~проводилось.\~Прокуратурою 06.11.2014\~року до\~Єдиного реєстру\~досудових розслідувань\~внесено відомості\~за ознаками\~кримінальних правопорушень,\~передбачених ч.\~2\~ст.\~15\~ч.\~2\~ст.\~364 та ч. 1 ст. 366 Кримінального кодексу України за фактом підробки у липні 2014 року рішень сесії [PERSON] сільської ради про виділення в с. Ясне Голованівського району 15-ти земельних ділянок загальною площею 30 га., тобто по 2 га. кожна, для ведення особистого селянського господарства, у тому числі рішення п'ятдесят п'ятої сесії шостого скликання [PERSON] сільської ради за №291 від 31.07.2014 "Про надання дозволу на складання проекту землеустрою, щодо відведення земельної ділянки у власність [PERSON] для ведення особистого селянського господарства". Заступник керівника прокуратури зазначає, що в ході досудового розслідування встановлено, що вказане вище рішення є підробленим, [PERSON] з клопотанням про затвердження проекту землеустрою щодо відведення їй земельної ділянки не зверталась, дане питання до порядку денного не включалось, проект рішення депутатами не розглядався, відомості про проведення голосування відсутні і 25.02.2015 сесія [PERSON] сільської ради взагалі не проводилась. Заступник керівника прокуратури вказує, що [PERSON] достовірно знаючи, що рішення щодо затвердження документації із землеустрою та надання їй у власність земельної ділянки не приймалось, зареєструвала за собою право власності на зазначену земельну ділянку, що було здійснено приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу [PERSON]. Таким чином, всупереч вимог законодавства, в результаті неправомірних дій [PERSON], з комунальної власності [PERSON] сільської ради було незаконно вилучено земельну ділянку площею 2 га., яка вибула з володіння сільської ради не з її волі, за відсутності згоди та прийняття відповідного рішення про передачу в приватну власність земельної ділянки. Заступник керівника місцевої прокуратури звернувся до суду з даним позовом, оскільки орган місцевого самоврядування не належним чином здійснює контроль за додержанням земельного законодавства на території [PERSON] сільської ради, не вжив заходів для повернення земельної ділянки з чужого незаконного володіння починаючи з 05.09.2016. У зв'язку з наведеним, враховуючи відмову від частини позовних вимог та уточнення щодо кадастрового номера спірної земельної ділянки, посилаючись на ст.ст. 16, 21, 386, 387, 393 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), ст.ст. 83, 122, 152 Земельного кодексу України (далі - ЗК України), Новоукраїнська місцева прокуратура Кіровоградської області просить скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №31225862 від 05 вересня 2016 року про право власності та запис про державну реєстрацію права власності, внесеного приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу [PERSON] до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за [PERSON] на земельну ділянку площею 2 га., що розташована в с. Ясне Голованівського району Кіровоградської області за кадастровим номером 3521480800:52:000:0005; витребувати з незаконного володіння [PERSON] земельну ділянку та повернути земельну ділянку на користь [PERSON] сільської ради Голованівського району Кіровоградської області; стягнути з відповідача на користь прокуратури Кіровоградської області понесені судові витрати. Ухвалою суду від 21.08.2017 в даній справі відкрито провадження та призначено справу до судового розгляду. 31 жовтня 2017 року за клопотанням прокурора закрито провадження в частині позовних вимог до приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу [PERSON] та Голованівської селищної ради Кіровоградської області, зазначених осіб залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору. Ухвалою суду від 23.01.2018 відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача [PERSON] про зупинення провадження у справі, однак задоволено його клопотання про витребування з [PERSON] сільської ради Голованівського району Кіровоградської області оригіналів або належним чином завірених копії Журналу реєстрації пропозицій, заяв і скарг громадян за 2014 - 2015 роки та Журналу реєстрації рішень сесій [PERSON] сільської ради за 2014 - 2015 роки, на виконання якої 06.02.2018 від сільської ради надійшли копії цих журналів. 10 квітня 2018 року за заявою представника відповідача [PERSON] про відвід головуючого судді в справі було зупинено провадження, в задоволенні якої ухвалою суду від 13.04.2018 відмовлено. 23.04.2018 провадження у справі поновлено та призначено судове засідання. 31 серпня 2018 року за повторною заявою представника відповідача [PERSON] про відвід головуючого судді в справі було зупинено провадження, в задоволенні якої ухвалою суду від 06.09.2018 відмовлено. 10.09.2018 провадження у справі поновлено та призначено судове засідання. 16 квітня 2019 року судом не виходячи до нарадчої кімнати постановлено ухвалу про залишення без задоволення клопотання відповідача від 14.01.2019 про витребування доказів, оскільки подане з пропуском встановленого ст. 83 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) строку та відсутністю поважних причин пропущення цього строку. 16 квітня 2019 року судом не виходячи до нарадчої кімнати постановлено ухвалу про залишення без розгляду клопотання відповідача від 20.01.2019 про зупинення провадження у справі, яке подано втретє, визнано зловживанням відповідачем процесуальними правами, передбаченими ЦПК України. Прокурор Голованівського відділу Новоукраїнської місцевої прокуратури Кіровоградської області в судовому засіданні позовні вимоги підтримала повністю з підстав, зазначених в позові, просила задовольнити позов, зазначила, що [PERSON] сільська рада Голованівського району не приймала рішення про передачу відповідачу у власність земельної ділянки, що стверджується показами свідків та зібраними у справі доказами, а тому відповідач безпідставно набула у власність спірну земельну ділянку, яка має бути повернута громаді. Представник позивача [PERSON] сільської ради Голованівського району в судове засідання не з'явився. Подав до суду заяву, в якій просить справу розглядати без його участі, позовні вимоги підтримує. Відповідач [PERSON] жодного разу в судове засідання не зявилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена своєчасно та належним чином, відповідно до ст.ст. 128, 130 ЦПК України, заяви про розгляд справи за її відсутності чи відкладення розгляду справи до суду не надійшло. Представник відповідача\~[PERSON] в судове засідання 16.04.2019 не зявився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, відповідно до ст.ст. 128, 130 ЦПК України, заяви про розгляд справи за його відсутності чи відкладення розгляду справи до суду не надійшло. В судовому засіданні 23.01.2018 позовні вимоги не визнав. Третя особа приватний нотаріус [PERSON] в судове засідання не зявився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, відповідно до ст.ст. 128, 130 ЦПК України, заяви про розгляд справи за його відсутності чи відкладення розгляду справи до суду не надійшло, своїх заперечень суду не подав. Представник третьої особи Голованівської селищної ради в судове засідання не з'явився, подав до суду заяву про те, що просить справу розглядати без його участі (а.с. 43 т. 2). Суд, заслухавши пояснення прокурора, покази свідків, дослідивши письмові докази, прийшов до висновку про задоволення позову з таких підстав. Прокурор звернувся до суду з даним позовом та на підставі ст. 131-1 Конституції України, ч. 2 ст. 45 ЦПК України (в редакції, що діяла на час звернення до суду) та ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", здійснює представництво в суді законних інтересів держави, оскільки захист цих інтересів не здійснюється органом місцевого самоврядування, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження. Судом встановлено, що згідно копії заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та опису з реєстраційної справи, [PERSON] 05.09.2016 звернулась до приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу [PERSON] із заявою про реєстрацію права власності на земельну ділянку за кадастровим номером 3521480800:52:000:0005, що розташована в с. Ясне Голованівського району Кіровоградської області (а.с. 30-35). 05 вересня 2016 року приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу [PERSON] за [PERSON] було зареєстровано право власності на земельну ділянка за кадастровим номером 3521480800:52:000:0005, площею 2 га. для ведення особистого селянського господарства, що розташована в с. Ясне Голованівського району Кіровоградської області, номер запису про право власності 16218668, що підтверджується копією рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №31225862 та копією Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за №67520804 від 07.09.2016 року (а.с. 37-39). Підставою виникнення права власності на зазначену земельну ділянку за [PERSON] значиться рішення шостого скликання шістдесят першої сесії [PERSON] сільської ради Голованівського району Кіровоградської області №350 від 25.02.2015, ксерокопія якого не завірена належним чином, знаходиться в реєстраційній справі. Як вбачається\~з копії\~довідки [PERSON]\~сільської ради\~Голованівського району\~Кіровоградської області\~№150\~від 10.03.2017,\~копії протоколу\~засідання шістдесят\~четвертої сесії\~шостого скликання\~[PERSON] сільської\~ради від\~06.02.2015\~та копії\~протоколу засідання\~шістдесят п'ятої\~сесії шостого\~скликання [PERSON]\~сільської ради\~від 16.02.2015\~(а.с.\~12,\~23-28),\~[PERSON] сільською\~радою засідання\~25\~лютого 2015\~року не\~проводилося,\~рішення за\~номерами від\~348\~по 354\~не приймались,\~тоді як\~06.02.2015\~проводилось засідання\~шістдесят четвертої\~сесії шостого\~скликання [PERSON]\~сільської ради,\~16.02.2015\~-\~шістдесят п'ятої\~сесії шостого\~скликання,\~а 03.03.2015\~року -\~шістдесят шостої\~сесії шостого\~скликання. Окрім того, як вбачається з копії витягу з журналу реєстрації пропозицій, заяв і скарг громадян, з 13.02.2015 по 25.02.2015 (а.с. 14-15), з 13.01.2014 по 07.05.2015 (а.с. 159-175), заяви від [PERSON] до сільської ради до 05.09.2015 (до реєстрації за нею права власності на спірну земельну ділянку) не надходили та не реєструвались. Згідно з копією витягу з журналу реєстрації рішень сесій [PERSON] сільської ради Голованівського району за період з 03.12.2014 по 07.10.2015, жодного рішення від 25.02.2015 сільською радою не зареєстровано (а.с. 16, 152-158). Допитана в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду показала, що з 07.05.2015 займає посаду секретаря Грузької сільської ради, також з 15.06.2014 була депутатом [PERSON] сільської ради Голованівського району Кіровоградської області 6-го скликання, за запрошенням завжди приходила на сесії. 25.02.2015 сесія сільської ради не відбувалась, на жодній сесії питання щодо затвердження документації та надання земельної ділянки у власність [PERSON] не розглядалось, рішення за №350 не приймалось. Сесії скликались за розпорядженням голови сільської ради, депутатів на сесію викликає секретар, сесії оформлюються протоколом проведення сесій та виноситься рішення. Протокол виготовляється протягом десяти днів та зберігається в сільській раді. Всі дати сесій заносяться секретарем в Журнал обліку відвідування депутатами сесій [PERSON] сільської ради та Журнал реєстрації рішень сесій. Журнал реєстрації рішень [PERSON] сільської ради розпочато з грудня 2014 року, який ведеться і в даний час, однак такий журнал, що вівся раніше, в сільській раді відсутній. На сесії виносяться питання на підставі заяв громадян, які попередньо реєструються у відповідному Журналі. Проведення сесії фіксується в протоколі. Приблизно в кінці 2015 року на початку 2016 року їй стало відомо, що за [PERSON] зареєстрована земельна ділянка, яка розташована на території с. Ясне Голованівського району Кіровоградської області, однак земельні ділянки на території с. Ясне Голованівського району Кіровоградської області надавались в розмірі 2 га. лише [PERSON] та учасникам АТО. Допитаний в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду показав, що з 2012 року по 2016 рік він був депутатом [PERSON] сільської ради Голованівського району Кіровоградської області 6-го скликання. В той час, коли головою сільської ради була [PERSON], він сесії відвідував регулярно та при головуванні секретарем сільської ради [PERSON] з 01.03.2012 по 21.10.2014 його на сесії не запрошували. Потім, в тому числі з початку 2015 року, сесії сільської ради скликала та проводила [PERSON] Питання щодо надання дозволу на розробку проекту технічної документації або про затвердження документації та надання земельної ділянки у власність [PERSON] на жодній сесії 6-го скликання не розглядалось. На весні в 2017 році в суді, йому стало відомо що [PERSON] виділено земельну ділянку на території с. Ясне Голованівського району Кіровоградської області, однак він про таке питання на будь-якій сесії не чув і про таке не голосував. Щодо земельних ділянок, що розташовані на території с. Ясне Голованівського району Кіровоградської області, то на сесії 6-го скликання було надано дозвіл на розробку проекту землеустрою та затверджено документацію з передачею у власність землі в розмірі 2 га. лише [PERSON], а також було затверджено документацію та передано у власність землю [PERSON] у розмірі 1,2 га., щодо інших осіб питання про передачу у власність землі в с. Ясне Грузькою сільською радою на сесії не виносились. Допитана в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду показала, що вона була депутатом [PERSON] сільської ради Голованівського району Кіровоградської області 6-го скликання з осені 2010 року по осінь 2015 року включно, приходила на сесії 6-го скликання щомісячно. При головуванні в сільській раді секретарем Кучмій Л.В., її на сесії не запрошували, при головуванні на сесіях [PERSON] з осені 2014 року брала участь постійно. 25.02.2015 сесія сільської ради не відбувалась, на жодній іншій сесії питання щодо затвердження документації та надання земельної ділянки у власність [PERSON] не розглядалось, рішення за №350 не приймалось, вона про таке питання не чула і не голосувала. Земельні ділянки у власність на території с. Ясне Голованівського району Кіровоградської області надавались в розмірі 2 га. лише [PERSON] та [PERSON] Допитана в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду показала, що з 2010 року вона займала посаду сільського голови [PERSON] сільської ради та у 2012 році в неї достроково було припинено повноваження. З 23 жовтня 2014 року вона була поновленою на посаді сільського голови. З грудня 2014 року вона сама скликала та проводила сесії сільської ради, печатку нікому не передавала, секретарем сільської ради була [PERSON], яка у лютому 2015 року сесії сільської ради не скликала, не проводила та не мала повноважень на такі дії. На час відсутності голови сільської голови повноваження щодо скликання та проведення сесій сільської ради має секретар сільської ради. 25.02.2015 сесія сільської ради не відбувалась, на жодній сесії питання щодо затвердження документації та надання земельної ділянки у власність [PERSON] не розглядалось, рішення за №350 не приймалось. Сесії скликались за потреби щомісячно розпорядженням голови сільської ради. На сесію секретар викликав депутатів за 10 днів, розпорядження про дату проведення сесій вивішувались на дошці оголошень. Проведення сесій оформлялись протоколом проведення сесій та виносилися рішення. Всі дати сесій заносилися секретарем в Журнал обліку відвідування депутатами сесій [PERSON] сільської ради та Журнал реєстрації рішень сесій. Рішення сесій сільської ради вносяться до Журналу реєстрації рішень. Рішенням [PERSON] сільської ради Голованівського району Кіровоградської області 6-го скликання з осені 2010 року земельні ділянки на території с. Ясне Голованівського району Кіровоградської області надавались в розмірі 2 га. лише [PERSON] та [PERSON], інші громадяни звертались, однак їм відмовляли, земельні ділянки більше нікому у власність не надавались. У суду немає підстав ставити під сумнів показання свідків і таких доказів суду не надано. [PERSON], яка викликалась до суду в якості свідка, в судове засідання не з'явилась та подала до суду заяву про відмову від дачі суду показів на підставі ст. 63 Конституції України (а.с. 59). Згідно зі ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 2 ЦПК України,\~завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема: припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом (частина 2 статті 16 ЦК України). Згідно ст.\~328\~ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним (ст. 387 ЦК України). Так, Конституція України (статті 13, 14) визначає, що земля є обєктом права власності Українського народу, від імені якого права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону. Підстави та порядок набуття права на землю громадянами та юридичними особами встановлено ЗК України. За нормами частин 1, 2 ст. 116 ЗК України, громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону. Набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування. Відповідно до частини шостої статті 118 ЗК України громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до [PERSON] міністрів Автономної Республіки Крим. [PERSON] Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею. Відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб (частина перша ст. 122 ЗК України). Отже, повноваження щодо розпорядження землями із земель комунальної власності та передачу їх у власність, закріплено за сільськими, селищними, міськими радами. Такі повноваження також закріплені статтею 33 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", підпунктом 1 пункту «а» частини першої, якої, визначено, що підготовка і внесення на розгляд ради пропозицій щодо надання під забудову та для інших потреб земель, що перебувають у власності територіальних громад, належить до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад, як власних (самоврядних) повноважень. На основі повно та всебічно з'ясованих обставин, на які посилається заступник керівника прокуратури, як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, перевіреними в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, суд встановив, що відповідач [PERSON] не зверталась до [PERSON] сільської ради із клопотанням про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання їй у власність земельної ділянки в с. Ясне Голованівського району Кіровоградської області; [PERSON] сільська рада не розглядала таке клопотання у місячний строк і не надавала дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та не приймала рішення про надання земельної ділянки у власність [PERSON] Враховуючи викладене, земельна ділянка площею 2 га., розташована в с. Ясне Голованівського району Кіровоградської області, незаконно вибула з володіння [PERSON] сільської ради та незаконно (без відповідної правової підстави) перейшла у власність [PERSON] За нормами частин 2, 3 ст. 152 ЗК України, власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов'язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: визнання прав; відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; визнання угоди недійсною; визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; відшкодування заподіяних збитків; застосування інших, передбачених законом, способів. Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод (далі - Конвенція) кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Перший протокол ратифікований Законом України №475/97-ВР від 17 липня 1997 року, з огляду на приписи частини першої статті 9 Конституції України, статті 10 ЦК України, застосовується судами України як частина національного законодавства. При цьому розуміння змісту норм Конвенції та Першого протоколу, їх практичне застосування відбувається через практику (рішення) Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), яка згідно зі статтею 17 Закону України від 23 лютого 2006 року №3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовується українськими судами як джерело права. Відповідно до сталої практики ЄСПЛ (серед багатьох інших, рішення ЄСПЛ у справі «Щокін проти України» від 14 жовтня 2010 року, «Сєрков проти України» від 7 липня 2011 року) напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання в право особи на мирне володіння майном із гарантіями статті 1 Першого протоколу, а саме: чи є втручання законним; чи переслідує воно «суспільний», «публічний» інтерес; чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям. ЄСПЛ констатує порушення статті 1 Першого протоколу, якщо хоча б одного критерію не буде додержано. ЄСПЛ, оцінюючи можливість захисту права особи за статтею 1 Першого протоколу, загалом перевіряє доводи держави про те, що втручання в право власності відбулося в звязку з обґрунтованими сумнівами щодо законності набуття особою права власності на відповідне майно, зазначаючи, що існують відмінності між тією справою, в якій законне походження майна особи не оспорюється, і справами стосовно позбавлення особи власності на майно, яке набуте злочинним шляхом або стосовно якого припускається, що воно було придбане незаконно (наприклад, рішення та ухвали ЄСПЛ у справах «Раймондо проти Італії» від 22 лютого 1994 року, «Філліпс проти Сполученого Королівства» від 5 липня 2001 року, «Аркурі та інші проти Італії» від 5 липня 2001 року, «Ріела та інші проти Італії» від 4 вересня 2001 року, «Ісмаїлов проти Російської Федерації» від 6 листопада 2008 року). Таким чином, стаття 1 Першого протоколу гарантує захист права на мирне володіння майном особи, яка законним шляхом, добросовісно набула майно у власність, і для оцінки додержання «справедливого балансу» в питаннях позбавлення майна мають значення обставини, за якими майно було набуте у власність, поведінка особи, з власності якої майно витребовується. В даній справі, з огляду на характер спірних правовідносин, установлені судом обставини, не вбачається невідповідності заходу втручання держави в право власності [PERSON] критеріям правомірного втручання в право особи на мирне володіння майном, сформованим у сталій практиці ЄСПЛ, оскільки вона неправомірно заволоділа земельною ділянкою, без волі органу місцевого самоврядування, який мав виключне право щодо надання земельної ділянки у власність громадян, і про таке заволодіння сільська рада не знала, рішень про надання земельної ділянки у власність [PERSON] не приймала. Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 1 ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає справу в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідач [PERSON] в судове засідання неодноразово не з'явилась, хоча про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, не скористалась своїм правом на подачу відзиву на позов або заперечення щодо позовних вимог та доведення правомірності набуття права власності, яке оспорюється та не надала жодних доказів на підтвердження цьому, що також не було здійснено її представником, а тому суд, за наявними доказами приходить до висновку про неправомірне набуття [PERSON] права власності на земельну ділянку площею 2 га., яка розташована в с. Ясне Голованівського району Кіровоградської області. З метою захисту права власності [PERSON] сільської ради, реєстрація права власності на земельну ділянку за [PERSON] має бути скасована, а земельна ділянка повернута до законного власника, тобто до [PERSON] сільської ради Голованівського району Кіровоградської області. Відповідно до\~ч.\~1,\~ч.\~2\~ст.\~141\~ЦПК України\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог.\~Інші судові\~витрати,\~повязані з\~розглядом справи,\~у разі\~задоволення позову\~покладаються на відповідача. Як вбачається з наданого платіжного доручення №1125 від 02.08.2017, прокуратурою Кіровоградської області за подання даного позову до суду, сплачено судовий збір в розмірі 3200 грн. (а.с. 1), що підлягає відшкодуванню відповідачем. Зібрані у справі докази та їх належна оцінка, вказують на наявність підстав для задоволення позову та стягнення на користь прокуратури Кіровоградської області судового збору в сумі 3200 грн., сплаченого при подачі позовної заяви до суду, виходячи з розміру, встановленого п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір на 2017 рік. Підстави для допущення до негайного виконання судового рішення та для скасування заходів забезпечення позову відсутні. На підставі викладеного та

Outcome: approved