Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-20 00:00:00

До Індустріального районного суду м. Дніпропетровська звернувся представник Управління праці та соціального захисту населення Індустріальної районної у місті ради з позовом до [PERSON], третя особа: Державна фінансова інспекція в Дніпропетровській області про стягнення незаконно отриманих коштів. В позовній заяві представник позивача зазначив, що [PERSON] звернулася до Управління праці та соціального захисту населення Індустріальної районної у місті ради із заявою про призначення адресної допомоги внутрішньо переміщеним особам для покриття витрат на проживання та житлово-комунальні послуги. У заяві [PERSON] зазначила про відсутність у будь-кого з членів сім'ї на депозитному банківському рахунку коштів у розмірі, що перевищує 10-кратний розмір прожиткового мінімуму, встановленого для працездатних осіб. На підставі поданої заяви [PERSON] була призначена допомога для внутрішньопереміщених осіб для покриття витрат на проживання, в тому числі на оплату житлово-комунальних послуг у розмірі 5 323, 96 грн.. В ході проведення ревізії в управлінні праці та соціального захисту населення Індустріальної районної у місті ради було виявлено, що під час отримання допомоги для внутрішньопереміщених осіб [PERSON] мала на депозитному банківському рахунку кошти у розмірі, що перевищує 10 кратний розмір прожиткового мінімуму, встановленого для працездатних осіб. Посилаючись на "Порядок надання щомісячної адресної допомоги внутрішньо переміщеним особам для покриття витрат на проживання, в тому числі на оплату житлово-комунальних послуг", затверджений\~Постановою Кабінету Міністрів України від 1 жовтня 2014 р. № 505, ст. 1212 ЦК України, просить стягнути з [PERSON] виплачені кошти адресної допомоги внутрішньо переміщеним особам для покриття витрат на проживання, в тому числі оплату житлово-комунальних послуг в розмірі 5 323,96 грн. та стягнути сплачений судовий збір. Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 11 січня 2017 року [PERSON] залучено до розгляду цивільної справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору. Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 04 квітня 2017 року [PERSON] залучено в якості правонаступника після смерті [PERSON] до участі у цивільній справі. У судове засідання представник позивача з'явився, позов та викладені в ньому обставини підтримав в повному обсязі. Просила стягнути з [PERSON], як з правонаступника [PERSON], незаконно отриманні [PERSON] кошти по державній допомозі внутрішньо переміщеним особам для покриття витрат на проживання та житлово-комунальні послуги. Відповідач [PERSON] в судове засідання зявилася. Через канцелярію суду подала письмові заперечення, в яких зазначила, що позивачем не надано доказів на підтвердження того, що [PERSON] під час отримання допомоги мала на депозитному банківському рахунку кошти у розмірі, що перевищує 10 кратний розмір прожиткового мінімуму, встановленого для працездатних осіб, а також фактичного отримання [PERSON] перерахованої адресної допомоги внутрішньо переміщеним особам для покриття витрат на проживання та житлово-комунальні послуги. Крім цього зазначила, що спадкоємці зобов'язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину, а оскільки вартість спадкового майна не з'ясована, встановлення меж майнової відповідальності відповідача перед позивачем неможливе. Посилаючись на ст. ст. 608, 1219 ЦК України зазначила, що до складу спадщини не входять права та обов'язки особи, як кредитора або боржника, які нерозривно пов'язані з його особою і не можуть бути виконані іншою особою, у зв'язку з чим просила відмовити у задоволенні позову. Третя особа [PERSON] у судове засідання з'явився, заперечував проти задоволення позову, з підстав зазначених відповідачем. Представник третьої особи Державної фінансової інспекції в Дніпропетровській області у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Причини неявки суду не повідомив. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, заслухавши пояснення сторін, приходить до наступних висновків. На підставі заяви [PERSON] до Управління праці та соціального захисту населення Індустріальної районної у місті ради № 361від 22.10.2014 року, Управлінням праці та соціального захисту населення Індустріальної районної у місті ради рішенням від 24.10.2014 року [PERSON] було призначено допомогу переміщеним особам на проживання у розмірі з 22.10.2014 року по 21.04.2015 року у розмірі 884 грн., а на підставі заяви [PERSON] № 1997 від 22.10.2015 року рішенням від 27.10.2015 року, призначено допомогу з 22.10.2015 року по 21.04.2016 року в розмірі 884 грн. Під час проведення ревізії в Управлінні праці та соціального захисту населення Індустріальної районної у місті ради було виявлено, що під час отримання допомоги для внутрішньопереміщених осіб [PERSON] мала на депозитному банківському рахунку з 10.10.2014 року по 28.04.2015 року у ПАТ "Альфабанк" кошти у розмірі, що перевищує 10 кратний розмір прожиткового мінімуму, встановленого для працездатних осіб, що підтверджується актом Державної фінансової інспекції в Дніпропетровській області, від 27.09.2016 року № 04.2-20/14 та додатком до нього. Відповідно до п. 6 «Порядку надання щомісячної адресної допомоги внутрішньо переміщеним особам для покриття витрат на проживання, в тому числі на оплату житлово-комунальних послуг», затвердженого\~Постановою Кабінету Міністрів України від 1 жовтня 2014 р. № 505, грошова допомога не призначається у разі, коли будь-хто з членів сім'ї має на депозитному банківському рахунку кошти у сумі, що перевищує 10-кратний розмір прожиткового мінімуму, встановленого для працездатних осіб. Відповідно до п. 5 «Порядку надання щомісячної адресної допомоги внутрішньо переміщеним особам для покриття витрат на проживання, в тому числі на оплату житлово-комунальних послуг», затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України від 01.10.2014 року № 505\~у заяві зазначаються відомості про наявність у будь-кого з членів сім'ї на депозитному банківському рахунку коштів у розмірі, що перевищує 10-кратний розмір прожиткового мінімуму, встановленого для працездатних осіб. У своїй заяві від 22.10.2014 року [PERSON] року зазначила, що ані в неї, ані у будь-кого з членів сім'ї немає на депозитному банківському рахунку коштів у розмірі, що перевищує 10-кратний розмір прожиткового мінімуму, встановленого для працездатних осіб, що згідно п. 6 Порядку є підставою у відмові у призначені щомісячної адресної допомоги. Згідно п. 11 "Порядку надання щомісячної адресної допомоги внутрішньо переміщеним особам для покриття витрат на проживання, в тому числі на оплату житлово-комунальних послуг", затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 01.10.2014 року, уповноважений представник сімї, якому призначено грошову допомогу, зобовязаний повідомляти уповноваженому органу про зміну обставин, які впливають на призначення грошової допомоги, протягом трьох днів з дня настання таких обставин. Суми грошової допомоги, виплачені надміру внаслідок подання документів з недостовірними відомостями, повертаються уповноваженим представником сімї на вимогу уповноваженого органу. В підтвердження перерахування допомоги внутрішньопереміщеним особам на проживання на адресу відповідача позивачем долучено довідку та платіжні доручення, згідно яких сума перерахованої допомоги [PERSON] у період з жовтня 2014 року по квітень 2015 року становить 5 323, 96 грн. Суд не погоджується з доводами відповідача щодо відсутності доказів на підтвердження наявності у [PERSON] депозитного рахунку під час отримання допомоги та відсутності у матеріалах справи інформації про вартість отриманого правонаступником [PERSON] - [PERSON] майна, оскільки вказані доводи спростовуються матеріалами цивільної справи, а саме: актом Державної фінансової інспекції в Дніпропетровській області, від 27.09.2016 року № 04.2-20/14 та інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 28.12.2016 року № 77239061, згідно якої вартість майна, яке входить до складу спадщини після смерті [PERSON], а саме квартири № 33 за адресою: м. Луганськ, квартал Шевченко Т.Г., буд. 19, становить 49 690 грн.. Крім цього, суд не приймає до уваги доводи відповідача щодо того, що зобовязання з повернення незаконно отриманих коштів нерозривно повязані з особою [PERSON], оскільки ст.. 1219 ЦК України передбачено перелік прав та обов'язків особи, які не входять до складу спадщини. Так, до складу спадщину не входять до складу спадщини права та обов'язки, що нерозривно пов'язані з особою спадкодавця, зокрема: особисті немайнові права; право на участь у товариствах та право членства в об'єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами; право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; права на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом; права та обов'язки особи як кредитора або боржника, передбачені\~статтею 608\~цього Кодексу. Статтею 608 ЦК України передбачено, що зобов'язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов'язаним з його особою і у зв'язку з цим не може бути виконане іншою особою; зобов'язання припиняється смертю кредитора, якщо воно є нерозривно пов'язаним з особою кредитора. Разом з цим, зобовязання [PERSON] з повернення безпідставно отриманих коштів не можуть вважатися такими, що нерозривно повязані з особою спадкодавця, оскільки можуть бути виконанні іншими особами. Відповідно до ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов'язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. \~ Відповідно до ст.ст.1216,1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків(спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. \~\~\~\~ Відповідно до ч. 1ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. \~\~\~\~ Відповідно до ч. 2ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третястатті 46 цього Кодексу). \~\~\~ \~\~Статтею 1218 ЦК України встановлено, щодо складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. \~\~\~ \~Відповідно до ч. 3\~ст. 1296 ЦК України\~відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позовні вимоги управління праці та соціального захисту населення Індустріальної районної у місті ради є законними, обґрунтованими та підлягають задоволенню. Судом також вирішується питання про розподіл судових витрат. Згідно зі ст. 88 Цивільного процесуального кодексу України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Outcome: approved