Jurisdiction: civil
Date: 2014-11-20 00:00:00

позивач [PERSON] 16 жовтня 2014 р. звернувся до Дружківського міського суду з позовною заявою до [PERSON] про відшкодування моральної та матеріальної шкоди . Свої позовні вимоги [PERSON] обґрунтував тим, що він є власником квартири [ADDRESS], яка розташована на другому поверсі чотирьохповерхового будинку. 21 липня 2014 року його квартиру було залито відповідачкою, внаслідок чого було пошкоджено стеля на кухні, стіна, підлога, було залито коридор, в зв'язку з чим в квартирі треба робити ремонт, вартість якого складає 1730,02 грн. Згідно акту обстеження квартири [ADDRESS], в якій мешкає позивач, складеному 22 липня 2014 року, залиття квартири сталося у зв'язку з тим, що в квартирі № 72 халатно віднеслися до сантехничних приборів. Внаслідок залиття квартири йому заподіяна також моральна шкода, яку він оцінює в 1000 грн. Позивач просить стягнути з відповідача [PERSON] на його користь на відшкодування матеріальної шкоди 1730,02 грн., на відшкодування моральної шкоди - 1000 гривень. Позивач [PERSON] з'явився у судове засідання, позовні вимоги підтримав з підстав викладених у позовній заяві. Відповідач [PERSON] з'явилася у судове засідання, позовні вимоги визнала частково. Вона не заперечує проти того, що винна у залитті квартири, але у неї немає коштів для відшкодування шкоди. Проти задоволення моральної шкоди вона заперечує, оскільки вважає, що моральну шкоду позивачу не заподіювала. Суд, вислухавши пояснення сторін, вивчивши письмові докази по справі, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], на підставі свідоцтва про право власності. Його квартира розташована на другому поверсі чотирьохповерхового будинку (а.с. ). Згідно акту обстеження квартири [ADDRESS], в якій мешкає позивач, складеного 22 липня 2014 року, підписаного робітниками КП "Комсервіс" [PERSON], [PERSON], затвердженого директором Бузової Г.О., причиною залиття квартири стало халатне відношення мешканців квартири [NUMBER] до сантехнічних приборів (а.с.4). Внаслідок залиття, в квартирі, яка належить позивачу було пошкоджено стеля на кухні, загальна площа 7 кв.м., стіна площею 6,4 кв.м.,підлога з плитки ПХВ, залито коридор. Факт залиття квартири підтверджується актом від 22 липня 2014 року та не спростовується відповідачкою. Згідно кошторису № 2-2-1 вартість відновленого ремонту квартири [ADDRESS] 1332 гривні (а.с. 7-11 ) У відповідності із ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистім немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] Відповідачка зареєстрована за адресою [ADDRESS] що підтверджується довідкою адресно-довідкового підрозділу ГУДМС УДМС України в Донецькій області . Відповідно до ч.1 ст. 177 ЖК України громадяни зобов'язані забезпечувати схоронність приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об'єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і при домової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під'їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках та в інших місцях загального користування. Відповідно до ст. 179 ЖК України користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і при будинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Згідно п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою КМ України № 572 від 8 жовтня 1992 року (із змінами та доповненнями згідно постанови КМ України №45 від 24 січня 2006 року) власник та наймач (орендар) квартири зобов'язаний проводити за власні кошти ремонт квартири; використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. Відповідно до ч.1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до ч.1 ст.143 ЦПК України для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань в галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі. Відповідачкою [PERSON] не на дано будь-яких належних чи допустимих доказів, які б спростовували обставини, зазначені в акті від 22 липня 2014 року, кошторисі про вартість ремонтних робіт. Клопотання про проведення судової будівельно-технічної експертизи для встановлення розміру матеріальної шкоди відповідачкою не заявлялося . Відповідачка [PERSON] у судовому засіданні не заперечувала проти того факту, що відбулося залиття квартири [ADDRESS] та з її вини, але заперечувала щодо кількості та розміру пошкоджень в квартирі позивача. Враховуючи, що шкода заподіяна позивачу у вигляді пошкодження частин його квартири та сталась з вини відповідача, яка до своїх заперечень не надала жодних доказів, щодо кількості та розміру пошкоджень, суд находить позовні вимоги обґрунтованими. Таким чином, судом встановлено, що залиття квартири позивача сталося саме з вини відповідача [PERSON] , оскільки нею не дотримані вимоги ст. 177 ЖК України, яка і повинна на підставі діючого законодавства відшкодувати позивачу заподіяну матеріальну шкоду. Відповідно до ч.1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Згідно ч.3 ст. 23 ЦК України розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, а також з урахування інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Суд вважає, що позивачу заподіяно моральну шкоду, оскільки в результаті залиття його квартири він відчував моральні страждання, вимушений був додавати додаткових зусиль для організації свого життя. З урахуванням заподіяної матеріальної шкоди, тяжкості моральних страждань, похилого віку відповідачки, розміру її пенсії, те, що вона є учасником війни, суд визначає розмір моральної шкоди у сумі 100 гривень. Вибираючи спосіб відшкодування шкоди, заподіяної майну позивача, суд враховує інтереси сторін, думку позивача з цього приводу, та реальну можливість відповідача виправити заподіяні пошкодження, а тому приходить до висновку, що з відповідача необхідно стягнути: кошти, які необхідні для усунення заподіяних пошкоджень, тобто зобов`язати відповідача повністю відшкодувати заподіяні збитки. Відповідно до частини 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. З матеріалів справи встановлено, що позивача звільнено від сплати судового збору, оскільки він є інвалідом 1 групи. Відповідно п.9 ч.1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" інваліди I групи звільняються від сплати судового збору. Частиною 3 с. 88 ЦПК України передбачено, що якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Відповідно ч.3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. Таким чином, судовий збір треба стягнути з відповідачки в дохід держави у розмірі 487 грн. 20 коп. На підставі ст. 10,11,58,59,60,88,212-215,218 ЦПК України (в редакції 2004 року), на підставі ст. 23, 1166, 1167 ЦК України, ст.. 177, 179 ЖК України, суд

Outcome: partial