Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-23 00:00:00

23 червня 2017 року Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Донецькобленерго» звернулося до суду із позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію в сумі 73 580,76 грн. Свої вимоги обґрунтовує тим, що 15 березня 2017 року при перевірці представниками позивача виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» та Правил користування електричною енергією для населення за місцем проживання відповідача було виявлено порушення ним ст. ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» та п.п. 42,48 ПКЕЕН, що виразилося у використанні «штучного» нуля, що призвело до споживання не облікованої електричної енергії шляхом монтування додаткового контуру заземлення (металевий штир), поєднаного з нульовим дротом внутрішньобудинкової електромережі, фаза в третій клемі. Місце підключення-бетонна підлога у сараї. У зв'язку із вказаними порушеннями був складений акт № 211610 від 15 березня 2017 року. Відповідно до діючих нормативних актів, на підставі зазначеного акту визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 73580,76 грн. Просило суд стягнути з відповідача заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію, у сумі 73 580,76 грн. та судовий збір в сумі 1600,00 гривень. У судовому засіданні представник ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» позовні вимоги підтримав. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, заперечував свою причетність к встановленню штучного нуля в будинку, користуванню ним та викраданню електричної енергії. Вказував, що будинок придбав нещодавно, попередній власник запрошував представників ДТЕК, які оглядали та міняли пломбу на електролічильнику. Також вказував на неузгодженість між даними, які визначені в розрахунку збитків за актом та в протоколі комісії РЕМ. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні заперечував проти позову, наголошував, що виявлені порушення не могли утворитися без втручання в електролічильник, а тому розрахунок вартості не облікованої електричної енергії необхідно проводити за пунктом а) пункту 3.3. Методики, тобто за останні шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Також вказує, що під час останнього контрольного огляду засобу обліку працівники ДТЕК могли візуально виявити неправильне фазування електролічильника. Відповідачем неправильно визначено поперечну площу перерізів проводів (кабелів), не надано доказів використання спеціальних засобів, які застосовувались та пройшли відповідну перевірку у сфері метрології. Вказує, що сила струму при розрахунку суми збитків була значно завищена та має становити не більше 10 Ампер, при тому, що сила струму, встановлених у [PERSON] запобіжників, становить 16 Ампер. Також зазначає, що позивачем надані неналежні докази, які не засвідчені у встановленому законом порядку, що є порушенням статті 83 нової редакції ЦПК України. Вислухавши пояснення сторін, покази свідків, дослідивши письмові матеріали, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, даючи оцінку запереченням відповідача та доводам позивача, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» з наступних підстав. Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України (далі за текстом - ЦК України), кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Зокрема, частиною 1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно із частиною 1 статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно із статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 80 ЦПК України). Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України "Про електроенергетику", "Правилами користування електричною енергією для населення" (ПКЕЕН), затвердженими постановою Кабінету Міністрів України за № 1357 від 26 липня 1999 року, "Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією", затвердженою постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562. Відповідно до статті 26 Закону України "Про електроенергетику", споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. Судом встановлено, що власником будинку [ADDRESS] є [PERSON], що підтверджується договором купівлі-продажу від 18 листопада 2013 року. ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» постачає електричну енергію у будинок на підставі договору про користування електричною енергією № 244-54 від 12 січня 2014 року. Згідно ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. За ч.,ч. 4, 5 ст. 319, 322 ЦК України власність зобов'язує, власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом, і не може використовувати право власності на шкоду правам та інтересам суспільства. Отже при купівлі відповідачем у приватну власність будинку [ADDRESS], він на підставі вказаних норм законодавства є споживачем послуг, які надаються ПАТ ДТЕК «Донецькобленерго», а відтак зобов'язаний утримувати належний технічний стан електроустановок, схеми живлення і нести тягар відповідальності перед енергопостачальною компанією ПАТ ДТЕК «Донецькобленерго», та цивільну відповідальність за порушення Правил користування електричною енергією для населення. Згідно з пунктом 20 договору споживач несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією; за розкрадання електроенергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку Виходячи з положень ст.ст. 6, 626-631, 526 ЦК України укладений договір є обов'язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Крім того, статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Згідно з пунктом 42 Правил користування електричною енергією для населення, споживач електричної енергії зобов'язаний оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил. 15 березня 2017 року на підставі змінного завдання рейдової бригади Маріупольського РЕС у складі членів бригади [PERSON], [PERSON] та [PERSON] було здійснено огляд та перевірку абонентів в будинку [ADDRESS], який належить відповідачу на праві приватної власності. 15 березня 2017 року при перевірці вказаними представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» в будинку відповідача було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, що виразилось у використанні «штучного нуля», яке призвело до споживання без облікової електричної енергії, виявити яке представники енергопостачальника при проведенні контрольного огляду не мали можливості. Додатково змонтований (металевий штир), з'єднаний з нульовим проводом внутрішньодомової електромережі. Фаза в третій клемі. Електроенергія постачається, електролічильником не обліковується. Місце до облікового підключення - бетонна підлога в сараї. За цим фактом було складно акт № 211610 від 15 березня 2017 року про порушення Правил використання електричної енергії, який був підписаний трьома представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» [PERSON], [PERSON] та [PERSON], а також власником і свідком, який є членом сім'ї, [PERSON] та [PERSON], які підписали вказаний акт без зауважень. Також до акту про порушення були додані фото та відео зйомка виявлених фактів, на яких зафіксовано як місце дооблікового підключення, так і можливість споживання електричної енергії при вимкненому нульовому запобіжнику на електролічильнику, при цьому електрична енергія споживається, а приладом обліку не враховується. Також в акті зазначено, що з метою виявлення використовувались спеціальні технічні засоби: двухполюсний покажчик напруги, індикатор магнітного поля, дистанційний вимірювач току. Крім того у складеному акті (в пункті 9) під розпис було повідомлено відповідача про дату, час та місце розгляду акту про порушення. 05 квітня 2017 року на засіданні комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, відповідно до протоколу № 1512 від 23.11.2016р. було прийнято рішення про нарахування [PERSON] за без облікове споживання електричної енергії збитків на загальну суму 73580,76 грн. Засідання комісії відбулось за участю власника будинку [PERSON], про що свідчить його підпис в протоколі. З огляду на це позивачем були дотримані положення законодавства щодо належного повідомлення споживача про дату та час засідання комісії і власник будинку [PERSON] скористався своїм правом та був присутній на даному засіданні. Відповідно до ст. 3 Закону України «Про електроенергетику» відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Згідно статті 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України. Також споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. Згідно статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушенням в електроенергетиці є порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної й теплової енергії, у тому числі самовільне підключення до об'єктів електроенергетики й споживання енергії без приладів обліку. Згідно Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року, (далі - Правила) споживач електричної енергії зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки (п. 42 Правил). Згідно з пунктом 48 Правил користування електричною енергією для населення, споживач несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку. Відповідно до пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією. Відповідно до ст. 614 ЦК України особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов'язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов'язання. Проте, як вбачається з матеріалів справи та досліджених в судовому засіданні доказів відповідач [PERSON] доказів своєї невинуватості не надав, не спростував наявність виявлених актом порушень: щодо встановлених в акті обставин в частині наявності в електричній мережі відповідача «штучного нуля», яке призвело до споживання без облікової електричної енергії, виявити яке представники енергопостачальника при проведенні контрольного огляду не мали можливості, суд вважає доведеним, оскільки підтверджується обставинами справи, складеним актом за підписом відповідача [PERSON], свідка [PERSON], відеозаписом виявлених порушень та фотознімками розетки та місця підключення до облікового контуру заземлення в бетонному полі в сараї з нульовим проводом внутрибудинкової електромережі («штучний нуль»), особистими поясненнями [PERSON] в судовому засіданні, показами свідків, які складали акт, [PERSON], [PERSON] та [PERSON] Так допитані в судовому засіданні свідки [PERSON], [PERSON] та [PERSON], підтвердили, що 15 березня 2017 року вони втрьох працювали на рейді по ТП по вулиці Сільській в місті Маріуполі та здійснювали перевірку без облікового споживання електроенергії абонентами, проводили заміри за допомогою спеціального прибору «вудка». Перевірили будинок [ADDRESS] та побачили перекіс напруги між фазним проводом та нульовим. Постукались до господаря, після чого перекіс одразу зник. Електромонтери втрьох пройшли в будинок відповідача для перевірки електролічильника. [PERSON] оглянув прибор обліку електричної енергії. Після чого попросили дозволу відключити один запобіжник та здійснити перевірку електроприборів. Відімкнули нульовий запобіжник при цьому світло в будинку було, але електролічильником не обліковувалась. При цьому електролічильник був сфазований не вірно - фаза в третій клемі. [PERSON] спитав у господаря чи є в будинку додаткове заземлення, на що [PERSON] відповів позитивно. Після чого пішли до сараю, де разом виявили додаткове заземлення - штир в підлозі. Розібрали штукатурку поруч із розеткою, де виявили під'єднання до додаткового нульового проводу. Після цього склали акт про порушення правил користування електричною енергією та правильно сфазували електролічильник. Господар при цьому повідомляв, що вказані порушення дістались йому від попередніх господарів. В підпункті 7 пункту 3.1. Постанови Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006р. № 562 «Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» визначено, що ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення такого порушення ПКЕЕН, як використання "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. Також у вказаному підпункті закріплено поняття штучного нуля - це додатково змонтований контур заземлення (у тому числі металеві труби водопроводу або опалення), що з'єднаний з "нульовим" проводом внутрішньобудинкової електромережі, який за умови неправильного підключення лічильника (наприклад, у разі якщо електрична енергія обліковується однофазним індукційним лічильником - "фаза" у третій клемі) дає змогу безобліково споживати електричну енергію. Облаштування додаткового контуру заземлення з метою з'єднання його з металевими корпусами електричних приладів для забезпечення їх безпечної експлуатації не належить до поняття "штучний нуль". Суд не приймає доводи [PERSON] щодо відсутності з його боку порушень, оскільки факт наявності дооблікового нуля та під'єднання до внутрішньо будинкової мережі було виявлено представниками ДТЕК, що є порушенням правил користування електричною енергією та водночас в поєднанні із неправильним фазуванням вхідних проводів в приладі обліку, що в результаті дозволяло відповідачу при відключеному електролічильнику (нульового запобіжника) безобліково споживати електроенергію. Доводи відповідача про неможливість без облікового споживання електричної енергії спростовуються актом про порушення правил користування електричної енергії, в якому відображено схему електропостачання споживача із додатковим контуром заземлення, та відеозаписом, на якому зафіксовано візуальне споживання електричної енергії при виключеному нульовому запобіжнику. При цьому таке безоблікове споживання можливо без порушення цілісності засобу обліку при самовільній зміні місць підключення фазного проводу із нульовим на вводі до електролічильника та змонтування додаткового контуру заземлення (щтучного нуля). Факт відсутності порушення цілісності засобу обліку зафіксовано в акті. Тому відхиляються доводи відповідача про обов'язкове втручання в лічильник при використанні «штучного нуля» та необхідність розрахунку збитків за останні 6 місяців із застосування підпункту а) пункту 3.3 Методики. Так само неспроможними є доводи відповідача про можливість виявлення працівниками ДТЕК факту наявності штучного нуля або порушення сфазування електролічильника при проведенні представниками ДТЕК періодичного знімання показів, оскільки зняття показів з приладу обліку не є за своєю суттю контрольним оглядом вузла обліку. Натомість на відміну від зняття показів контрольний огляд вузла обліку відповідно до пункту 2 Правил користування електричною енергією для населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357, представляє собою візуальне обстеження цілісності вузла обліку, цілісності пломб, відбитків тавр та індикаторів дії впливу постійного (змінного) магнітного, електричного та/або електромагнітного полів, установлених на ньому відповідно до акта про пломбування, зняття показів засобу обліку та виявлення самовільних підключень поза засобом обліку, виявити які представники електропостачальника мають можливість без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних та/або оздоблювальних конструкцій. Проте виявити наявність в електромережі споживача штучний нуль без спеціальних технічних засобів в даному випадку неможливо. При цьому проведення такого контрольного огляду у відповідача за останні три роки не було зафіксовано та згідно пояснень представника позивача уповноваженні за цивільно-правовими договорами особи проводять лише знімання показів та не мають відповідних повноважень і освіти для контрольного огляду. Разом із тим, згідно з пунктом г) пункту 3.3. Методики у разі використання споживачем "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється із дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки в експлуатацію (у разі коли технічна перевірка даної електроустановки не проводилась) до дня усунення порушення, але не більше сумарної кількості днів за три роки, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення. Таким чином, оскільки за останні три роки в будинку відповідача не проводилось технічної перевірки та використовувався «штучний нуль», що дозволяло безобліково споживати електричну енергію, тому позивачем правомірно було нараховано суму збитків за останні три роки, що відповідає встановленим обставинам правопорушення та положеннями Методики. Стосовно доводів відповідача про порушення представниками ДТЕК порядку вимірювання перерізу проводів та застосування в цій частині Методики суд відзначає наступне. Так в акті про порушення правил користування електричною енергією, складеного за участю відповідача та його члена сім'ї, було зафіксовано, що переріз проводів становить від 4,0 мм до 6,00 мм. При цьому з пояснень представника позивача та свідків було встановлено, що заміри перерізу проводів проводились за допомогою штангенциркуля, який має відповідне свідоцтво про повірку, видане 29 листопада 2016 року ДП «Донецькстандартметрологія» електромонтеру [PERSON], копія якого мається в матеріалах справи. Використання інших технічних засобів, зокрема покажчика напруги, не є вимірювальним засобом, який підлягає повірці, оскільки є лише приладом, який дозволяє електромонтеру виявити скриту проводку, що підтверджується відповідним паспортом на даний прилад. Доводи відповідача про необхідність зазначення в акті місця заміру проводів та методу заміру не відповідають приписам чинного законодавства, оскільки вимоги до складання акту про порушення правил користування електроенергією передбачені розділом 4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 року N 562. За вказаними положеннями відповідно до пункту 4.6. Методики в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. Згідно до пунктом 4.2. Методики акт про порушення оформляється згідно з формою, наведеною в додатку 3. Проаналізувавши положення Методики та форму акту суд приходить до висновку, що представлений позивачем акт про порушення правил користування електричної енергії відповідає вимогам законодавства, оскільки при його складанні в ньому відображені всі обов'язкові параметри, а метод та місце заміру проводів, як того вимагає відповідач, не є обов'язковим параметром, прямо передбаченим Методикою, та не впливає на правильність розрахунку суми збитків. Доводи відповідача про максимальну потужність, яка могла ним споживатися та проходити через проводку (засіб обліку, запобіжники) в розмірі 1,98 кВт, а не як зазначена в протоколі засідання комісії РЕМ в розмірі 50,69 кВт, спростовується розрахунками, наведеними в додатках до протоколу, за формулою, визначеною в пункті 2.7 Методики. Так згідно з пунктом 3.6 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 7 (використання "штучного нуля") пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W (кВт.год) визначається за формулою доб.с.п. (2.7) Методики. При цьому P (кВт) розраховується виходячи: с.п. з сили струму, визначеної виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані в схемі самовільного підключення, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 ПУЕ, А. Поперечна площа перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення, визначається на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології, А; Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год. За формулою, визначеною пунктом 2.6 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 5 пункту 2.1 цієї Методики, та за умови відсутності Договору або в разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2.1 цієї Методики, у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W, кВт.год), доб.с.п. розраховується за формулою W доб.с.п. = P с.п. t вик.с.п., (2.7); де P - потужність самовільного підключення (кВт), що с.п. визначається за формулами: у разі підключення до однієї фази P с.п. = I U ном.фаз. cos(фі); (2.8). Відповідно до наявної в Методиці формули (пункт 2.6) потужність самовільного підключення - P (кВт), що с.п. визначається за формулами: у разі підключення до однієї фази - P = I U cos(фі); (2.8) с.п. ном.фаз. де I - сила струму, визначена виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок (далі - ПУЕ), А. Поперечна площа перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення, визначається на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології. З урахуванням наведеної формули для визначення потужності самовільного підключення (Р) необхідно помножити силу струму, яка становить 32 А (що розраховано відповідно до даних таблиці Правил улаштування електроустановок для мідного перерізу проводу в 4 мм) та номінальну фазну напругу (кВ), яка дорівнює 0,22 кВт, а також на cos(фі), який дорівнює 0,9. Добуток цих значень складає 6,336 кВт, що наразі і було застосовано в розрахунку збитків позивачем. Подальше визначення величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W , кВт.год), доб.с.п. проводиться за формулою W доб.с.п. = P с.п. t вик.с.п.(2.7). W доб.с.п. = 6,336 кВт 8 годин (пункт 3.6 Методики0 = 50,69 кВт. Вказані розрахунки були наведені в протоколі та додатках до нього та відповідають діючому законодавству і встановленим в акті про порушення користування електричною енергією показникам електропроводки та сили струму електролічильника. Також не знайшли свого підтвердження доводи відповідача про те, що максимальна допустима сила струму в його засобі обліку становить 10 Ампер, оскільки відповідно до даних, зафіксованих в акті про порушення ПКЕЕН №211610 від 15 березня 2017 року (пункт 1), в будинку [PERSON] був встановлений лічильник номінальний струм якого становить 34 Ампери. Крім того, згідно з представленими позивачем інструкцією по експлуатації та паспортом на електричний однофазний лічильник максимальна сила струму подібних засобів обліку різної потужності може становити від 5 до 40 Ампер, що відповідає наявному у відповідача електролічильнику із максимальним струмом в 34 Ампери. Твердження відповідача про встановлений на його електролічильнику запобіжник в 16 Ампер на дає можливості для врахування цих показників, оскільки вказаний комутаційний апарат у [PERSON] не був опломбований, що наразі відповідно до вимог пункту 3.6 Методики не дозволяє враховувати його номінальну силу струму. Більше того, відповідно до зображеної в акті про порушення ПКЕЕН електросхеми внаслідок використання в електромережі [PERSON] штучного нуля (додаткового контуру заземлення (№3), точка якого розташована до засобу обліку, запобіжники не приймають участь під час самовільного споживання електричної енергії. Виходячи із обставин, встановлених в судовому засіданні та підтверджених належними доказами, актом про порушення, показами свідків, відповідача, фото і відеозаписами, розрахунком збитків за актом, суд приходить до висновку про доведеність факту порушення відповідачем підпункту 7 пункту 3.1. Постанови Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006р. № 562 та використання ним штучного нуля, що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. Таким чином, діями відповідача, який є власником будинку та споживачем електричної енергії, яку постачає ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», останньому завдані збитки в сумі 73580,76 гривень. З урахуванням наведеного позовні вимоги ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію в сумі 73580,76 гривень, знайшли своє підтвердження в судовому засіданні та доведені належними доказами. Відповідно до статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі вказаних положень з відповідача підлягає стягненню сплачений позивачем при зверненні до суду судовий збір в розмірі 1600,00 гривень.

Outcome: approved