Jurisdiction: civil
Date: 2015-08-26 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом до відповідача, в якому просить з врахуванням збільшених позовних вимог, стягнути з ВАТ «НАСК «Оранта» на 88074, 56 грн. ( вісімдесят вісім тисяч сімдесят чотири гривні, 56 коп.) страхового відшкодування; 139026,30 грн. (сто тридцять дев"ять тисяч двадцять шість гривень 30 коп.)пеню за прострочення платежу, 189704 грн., 94 коп. (сто вісімдесят дев"ять тисяч сімсот чотири гривні, 94 коп.) інфляційних втрат, 20247,45 ( двадцять тисяч двісті сорок сім гривень 45 коп.) як 3 % річних, а разом 437053,25 грн. ( чотириста тридцять сім тисяч пятдесят три гривні 25 коп.) та судові витрати. В обґрунтування позову покликається на те, що між ним та відповідачем було укладено договір страхування майна, а саме житлового будинку та господарських споруд, що по вул.. Помірецька, 58, м. Трускавець за ризиками стихійних явищ, зокрема і зсуву. В період дії договору страхування наступив страхований випадок, про що ним було повідомлено відповідача. 28.11.2007 року провідним інспектором Дрогобицького відділення було зафіксовано такий факт. Згідно п. 3.10. договору страхування від 26.01.2007 року, який укладений між ним та відповідачем, страхове відшкодування сплачується з вирахуванням зносу застрахованого майна. Процент зносу застрахованого майна визначається за погодженням сторін або незваженим експертом (оцінювачем). Відповідно до висновку судово-будівельної експертизи №394/15 знос затрахованого майна житлового будинку та господарських споруд, які розташовані в м. Трускавець по вул.. Помірецька, 58, за період з 26.01.2007 року ( з часу укладення договору страхування від 26.01.2007 року) по 16.11.2007 року (настання страхового випадку у вигляді зсуву грунту) становить 2 %. Таким чином страховик, мав би виплатити страхове відшкодування в розмірі 88074,56 грн.; 96422 грн- вартість ремонтно-відновлювальних робіт (кошторис вартості ремонтно-відновлювальних робіт виконаний ПП « Енергія»; 6550 грн- франшиза від страхової суми; 1789,44 грн.- 2% зносу застрахованого майна від 89872 грн.. Разом з тим, так як зобовязання не виконано, то вважає, що з відповідача слід стягнути за п. 2.1.3 договору страхування пеню у розмірі 0,1% простроченого платежу, інфляційні втрати та 3 % річних. Позивач в судове засідання не зявився. Представник позивача позов підтримав, дав пояснення, які по суті та змісту відповідають виклик аденому у позовній заяві, збільшених позовних вимогах, в подальшому подав заяву про розгляд справи у відсутності та підтримання позову, збільшених позовних вимог, а також ним було подано додаткові пояснення у відповідності до заперечення на позов. Представник відповідача ВАТ «НАСК «Оранта» [PERSON] проти позову заперечила з підстав, викладених у письмовому запереченні на позов, зокрема через те, що працівники відділення, які здійснювали обстеження не наділені повноваженнями встановлювати причини настання події, що має ознаки страхового випадку. На час дослідження спірний житловий будинок знаходиться поза межами виділених аномалій. Отже, на пошкодження будинку не впливали стихійні явища передбачені Договором страхування, зокрема зсуви грунту, а тому відсутній прямий безпосередній зв'язок між настанням такої події та пошкодження застрахованого майна. Збільшені позовні вимоги не визнають з тих підстав, що такі подані після розгляду справи по суті. Представник третьої особи ПАТ « [PERSON] Аваль» на розгляд справи не зявився. Перевіривши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступних міркувань. Матеріалами справи встановлено, що 26.01.2007 року між Відкритим акціонерним товариством «Райфазен банк Аваль» та [PERSON] як власником будинку згідно свідоцтва про право власності р. №290, від 20.01.1998 року виданого виконавчим комітетом Трускавецької міської ради народних депутатів, було укладено договір іпотеки - житлового будинку з господарськими спорудами, що по вул. Помірецька, 58, м. Трускавець. 26.01.2007 року між Відкритим акціонерним товариством «Національна акціонерна компанія «Оранта» Дрогобицьке районне відділення НАСК «Оранта» як страховиком та [PERSON] як страхувальником з винагодонабувачем «Райфазен банк Аваль» було укладено договір страхування майна, що знаходиться в заставі - житлового будинку та господарських споруд, що по вул. Помірецька. 58, м. Трускавець Львівської області вартістю 161034 грн., із страховою сумою 10031 грн. Термін дії договору з 27 січня 2007 року по 26 січня 2008 року. Разом з тим, Договором визначено страховий ризик за якого має відбутися страхове відшкодування, а саме стихійні явища (ураган, шторм, град, зливові дощі, тиск снігового шару, паводок, зсув, землетрус). Згідно п. 3.1. Договору виплата страхового відшкодування здійснюється страховиком відповідно до умов Договору на підставі страхового акту. 3.2. Страховий акт складається страховиком або уповноваженою ним особою протягом 15 днів після надання страхувальником усіх необхідних документів, що підтверджують розмір збитку, зокрема розмір страхового відшкодування обчислюється у разі пошкодження застрахованого майна у розмірі витрат на його відновлення до стану, в якому воно знаходилось до настання страхового випадку, за вирахуванням франшизи, за умови, що страхова сума дорівнює дійсній вартості застрахованого майна на момент укладення договору (п. 3.6.). Страхове відшкодування сплачується за врахуванням зносу застрахованого майна. Процент зносу застрахованого майна визначається за погодженням сторін або незалежним експертом оцінювачем (п. 3.10.). 16.11.2007 року настав страховий випадок. Актом огляду житлового будинку від 28.11.2007 року, що по вул. Помірецька, 58, м. Трускавець, власником якого [PERSON], а згідно договору кредитопозичальника [PERSON] та власника будинку, в складі комісії інспектора Дрогобицького райвідділення НАС «Оранта» [PERSON]Ю, кредитопозичальника [PERSON], власника будинку [PERSON], свідків [PERSON] та [PERSON], депутата Трускавецької міської ради [PERSON], встановлено, що у вказаному вище будинку пошкоджені стіни, штукатурка, дверні коробки деформувались і погано закриваються та відкриваються двері. В будинку є 6 кімнат і в кожній пошкодженні стіни; у ванній кімнаті появились тріщини по кутах, в якій щойно зроблений ремонт. 29.10.2008 року №25-10 Дрогобицьке районне відділення НАСК «Оранта» повідомило, що рішення щодо перегляду суми страхового відшкодування та остаточного його визначення може бути прийняте, після надання кошторису вартості відновлювального ремонту до стану в якому перебувала будівля до моменту настання події. 26.11.2007 року [PERSON] звернувся із заявою про настання страхового випадку. 29.11.2007 року провідний інспектор Дрогобицького районного відділення [PERSON] склав акт знищення, пошкодження майна, де зафіксовано - зсув ґрунту вода підмулює будинок. 17.11.2008 року ПП. «Енергія» складено зведений кошторисний розрахунок вартості будівництва ремонтних робіт житлового будинку по вул. Помірецькій, 58, м. Трускавці, а саме на суму 96,422 грн. 08.08.2008 року складено страхований акт НАСК «Оранта», провідним інспектором Гаврилик О.Ю., де зазначено про завал землі , внаслідок чого потріскав будинок. Листом виконавчого комітету Трускавецької міської ради від 28.08.2007 року №18/12, повідомлено, що після попереднього обстеження провалля, що виникло на території будинковолодіння №58, з метою недопущення нещасних випадків запропоновано переселитись в ВАТ «Готелі Трускавця» по вул. Дрогобицькій,7, до вияснення ситуації. Після відселення буде організована охорона будинковолодіння. Листом виконавчого комітету Трускавецької міської ради від 30.08.2007 року також повідомлено, що провалля, що виникло біля вказаного будинку 29 серпня буде попередньо обстежене спеціалістами ВАТ «Теотехнічний інститут» та ДП «Західукргеологія». 30.01.2008 року заступник Голови Правління НАСК «Оранта» [PERSON] надав відповідь, що спірний будинок знаходиться поза межами виділених аномалій, тому відсутні підстави для виплати страхового відшкодування. Суд критично ставиться, до таких тверджень сторони відповідача, оскільки ВАТ «Геотехнічний інститут» відділ інженерної геології гідрології склав технічний висновок про інженерно-геологічні вишукування для встановлення причин обвалу ґрунту по вул. Помірецькій, 54-56 в м. Трускавці, яким встановлено, що причинами утворення обвалу ґрунту є техногенні зміни природного рельєфу долини безіменного потоку в результаті виконання планувальних і будівельних робіт, присутність геологічній будові ділянки неднорідного гранулометричного складу з різними фільтраційними показниками. Ущільнення рихливих водовміщуваних грунтів і кольматація пор під вагою насипних грунтів. Разом з тим, в такому зазначено лише, що саме на час досліджень спірний будинок знаходиться поза межам виділених аномалій. Виділена за сумарним коефіцієнтом аномалія небезпечності понурила зону ймовірного вимивання та розрутка підземного водоносного горизонту на час проведення досліджень. Разом з тим. Природа обвалу грунтів, що відбувся в 2007 році по вул. Помірецькій в м. Трускавець та ж сама, що і при аналогічному обвалі грунту в 1997 році. Висновком №394/15 судової будівельно-технічної експертизи від 15.05.2015 року встановлено, що знос застрахованого майна житлового будинку та господарських споруд, які розташовані в м. Трускавець по вул.. Помірецька, 58, за період з 26 січня 2007 року ( з часу укладення договору страхування від 26.01.2007 року) по 16 листопада 2007 року ( настання страхованого випадку у вигляді зсуву грунту ) становить 2 %. Згідно довідки АТ « [PERSON] Аваль» Трускавецьке відділення від 05.07.2013 року [PERSON] не має заборгованості за кредитним договором №014/0022/82/47151 від 24.01.2007 року. 30.01.2014 року ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у даній справі рішення Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 30.07.2013 року та ухвалу апеляційного суду Львівської області від 15.11.2013 року скасовано, яким позов задоволено, справу передано на новий розгляд з тих підстав, що не залучено вигодонабувача та не враховано знос застрахованого майна. Згідно ч. 1. ст. 979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов'язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов'язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. Відповідно до ст. 20 Закону України «Про страхування» страховик зобов'язаний протягом двох робочих днів, як тільки стане відомо про настання страхового випадку, вжити заходів щодо оформлення всіх необхідних документів для своєчасного здійснення страхової виплати або страхового відшкодування страхувальнику; при настанні страхового випадку здійснити страхову виплату або виплату страхового відшкодування у передбачений договором строк. Згідно зі ст. 25 Закону України «Про страхування» здійснення страхових виплат і виплата страхового відшкодування проводиться страховиком згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених умовами страхування) і страхового акта (аварійного сертифіката), який складається страховиком або уповноваженою ним особою (аварійним комісаром) у формі, що визначається страховиком. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 985 ЦК України страхувальник має право укласти із страховиком договір на користь третьої особи, якій страховик зобов'язаний здійснити страхову виплату у разі досягнення нею певного віку або настання іншого страхового випадку. Страхувальник має право при укладенні договору страхування призначити фізичну або юридичну особу для одержання страхової виплати (вигодонабувача), а також замінювати її до настання страхового випадку, якщо інше не встановлено договором страхування. З огляду на зазначені умови договору страхування та враховуючи, що за ч.4 стт.636 ЦК України сторона, яка уклала договір на користь третьої особи може сама скористатися правом вимагати виконання договору. Крім того, згідно ч. 2 ст. 8 Закону України «Про страхування», страховий випадок - подія, передбачена договором страхування або законодавством, яка відбулася і з настанням якої виникає обов'язок страховика здійснити виплату страхової суми (страхового відшкодування) страхувальнику, застрахованій або іншій третій особі. Стихійне лихо - подія природного походження або результат діяльності природних процесів, які за своєю інтенсивністю, масштабом поширення і тривалістю можуть вражати людей, об'єкти економіки та довкілля. В п. 3 ч.2 ст. 11 ЦК України зазначено, що однією з підстав виникнення цивільних прав та обовязків є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі. Крім того, у спорах, пов'язаних із порушенням зобов'язання, відсутність вини доводить особа, яка порушила зобов'язання (ст. 614 ЦК України). Відповідно до змісту ст. ст. 10,11,58-60 ЦПК України суд слухає цивільні справи на засадах змагальності сторін, в межах заявлених вимог і на підставі доказів наданих сторонами та їх представниками, докази повинні подаватись належні, тобто містити інформацію щодо предмета доказування, кожна сторона зобовязана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір, доказування не можуть ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, всебічно та повно зясувавши обставини справи, належним чином дослідивши надані докази, на які сторони посилались як на підставу своїх вимог і заперечень, встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні, оскільки настав страховий випадок, який передбачений договором, судом встановлений прямий причинний зв'язок між настанням заявленої події та пошкодженням страхового майна, позивач вчинив сі необхідні дії для виплати йому страхового відшкодування, а відповідач свої зобовязання не виконав, тому з відповідача на користь позивача слід стягнути страхове відшкодування в розмірі 88074,56 грн, що складається 96422 грн.( вартість ремонтно-відновлювальних робіт згідно кошторису ПП. «Енергія» за мінусом 6550 грн. (франшизи) за мінусом 1789,44 грн. (2 % зносу майна). Разом з тим, відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. За змістом цієї норми закону нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входить до складу грошового зобовязання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобовязання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Оскільки до цього часу відповідач не виконав свої зобовязання перед позивачем, на підставі ст. 625 ЦК України позивач має право вимагати від відповідача сплатити інфляційні втрати за весь час прострочення, а також трьох процентів річних від простроченої суми. Окрім цього при стягненні пені, інших штрафних санкцій та суми інфляційних витрат за час затримки виконання відповідачем зобов'язалась за договором, судом не враховано, що такі вимоги відповідно до норм ст.ст. 550, 625 ЦК України може здійснювати кредитор за основним зобов'язанням та те, що ці вимоги є похідними від основного зобов'язання з урахуванням постанови Верховного суду України від 06.06.2012 року №6-49 цс12, без застосування строку позовної давності в один рік, оскільки відсутня заява про її застосування. Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Таким чином, суд перевіривши розрахунок позивача щодо стягнення з відповідача 139026,30 грн. (сто тридцять тисяч двадцять шість гривні 30 коп. інфляційних втрат), 189704 грн., 94 коп. (сто вісімдесят тисяч сімсот чотири гривні) пеню за прострочення платежу, 20247,45 ( двадцять тисяч двісті сорок сім гривень 45 коп.) як 3 % річних, а разом 437053,25 грн. ( чотириста тридцять сім тисяч пятдесят три гривні 25 коп.), вважає такий вірним, тому з відповідача на користь позивача слід стягнути 88074, 56 грн. (вісімдесят вісім тисяч сімдесят чотири гривні, 56 коп.) страхового відшкодування; 139026,30 грн. (сто тридцять дев"ять тисяч двадцять шість гривень 30 коп.) пеню за прострочення платежу, 189704 грн., 94 коп. (сто вісімдесят дев"ять тисяч сімсот чотири гривні, 94 коп.) інфляційних втрат, 20247,45 ( двадцять тисяч двісті сорок сім гривень 45 коп.) як 3 % річних, а разом 437053,25 грн. ( чотириста тридцять сім тисяч пятдесят три гривні 25 коп.). Крім цього, безпідставним є твердження представника відповідача про те, що позивачем заяву про збільшення розміру подано з порушенням ст. 31 ЦПК України, таке не відповідає дійсності, оскільки відповідно до норм такої статті протягом усього часу розгляду справи може збільшити або зменшити розмір позовних вимог. Поряд з цим, відповідно до п. 6 ст. 214 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання як слід розподілити між сторонами судові витрати, а тому згідно з вимогами ст. 88 ЦПК України та ст. 4 Закону України "Про судовий збір" з відповідача слід стягнути судовий збір виходячи із суми задоволених вимог, в користь держави 2635,28 грн. судового збору та 1018, 72 грн. в користь [PERSON] сплачено судового збору при поданні позову.

Outcome: approved