Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-11 00:00:00

Представник [PERSON] звернувся до суду з даним позовом та з урахуванням уточнень просив суд стягнути з Державної казначейської служби на користь позивача спричинену Головним управління національної поліції в Київській області матеріальну шкоду у розмірі 370 000,00 грн. Свої вимоги мотивує тим, що 23 лютого 2016 року старшим слідчим СВ Фастівського ВП Васильківського відділу ГУНП в Київській області Шкабарою О.С. на підстави ухвали слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області Буймової Л.П. від 16 лютого 2016 року в рамках кримінального провадження № 12015110310001662 від 19.09.2015 був проведений обшук за адресою: [ADDRESS]. Під час проведення обшуку були вилучені: гральні автомати в кількості 27 шт., 3 системні блоки, 2 реєстратори, 22 плати до гральних приладів, гральний прилад у вигляді рулетки з кулькою окремо. 02 березня 2016 року слідчим суддею Фастівського міськрайонного суду Київської області Ковалевською Л.М. винесено ухвалу, якою задоволено клопотання старшого слідчого СВ Фастівського ВП Васильківського відділу ГУНП в Київській області Шкабари О.С. та накладено арешт на гральні автомати в кількості 27 шт., комп'ютери, а саме системні блоки в кількості 3 шт., реєстратори в кількості 2-х штук, плати до гральних приладів в кількості 22 штуки, гральний прилад у вигляді рулетки з кулькою окремо, виявлені та вилучені за адресою: [ADDRESS]. Володільцем вищезазначеного майна, яке було вилучено є [PERSON], який його придбав 01 червня 2010 року на підставі Договору купівлі-продажу № 1/06 за 370 000 (триста сімдесят тисяч) грн. В подальшому, як стало відомо з листа заступника керівника Фастівської місцевої прокуратури Кулинич А. № 3059вих-16 від 22.07.16 в рамках кримінального провадження № 12015110310001662 від 19.09.2015 слідчим винесено постанову про призначення комп'ютерно-технічної експертизи від02.03.2016. Листом № 3852вих-16 від 15.09.16 за підписом прокурора Фастівської місцевої прокуратури Бірюкова Р. повідомлено, що за наслідком розгляду клопотання володільця тимчасово вилученого майна про повернення майна станом на 15.09.2016 висновок комп'ютерно-технічної експертизи відсутній, проведення експертизи не завершено, а тому в задоволенні клопотання відмовлено про що винесена відповідна постанова. Разом із цим, листом за підписом т.в.о. начальника Фастівського відділення поліції Васильківського відділу НП ГУ в Київській області Дмитрухи Р.І. повідомлено, що дійсно 23.02.2016 року під час обшуку за адресою [ADDRESS] в межах кримінального провадження № 12015110310001662 від 19.09.2015 було вилучено гральні автомати в кількості 27 шт., 3 системних блоки комп'ютера, 2 реєстратори, плати до гральних приладів в кількості 22 шт. та гральну рулетку. Вилучене майно визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні та відповідно до договору зберігання від 23.11.2015 укладеним між Фастівським ВП поліції Васильківського відділу НП ГУ в Київській області та ФОП "[PERSON]" передане на відповідальне зберігання за адресою: [ADDRESS]. З метою встановлення приналежності вилученого майна до грального бізнесу призначено комп'ютерно-технічну експертизу проведення якої доручено НДЕКЦ при ГУНП в Київській області. 23.05.2016 сталась пожежа в господарських приміщеннях за адресою [ADDRESS] під час якої було пошкоджено вилучене майно. За даним фактом СВ Фастівського ВП Васильківського відділу НП ГУ в Київській області внесені відомості до ЄРДР за № 12016110310001199 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 194 КК України. Положеннями чинного законодавства України передбачено обов'язок сторони кримінального провадження (в даному випадку СВ Фастівського ВП Васильківського відділу ГУНП в Київській області) забезпечити схоронність речових доказів до вирішення питання про їх долю.Відповідно до Постанови КМУ № 730 від 16.09.2015 «Про утворення територіальних органів Національної поліції та ліквідацію територіальних органів Міністерства внутрішніх справ», утворено як юридичну особу публічного права територіальний орган Національної поліції Головне управління Національної поліції в Київській області та ліквідовано Фастівський міський відділ (з обслуговування міста Фастів та Фастівського району) Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Київській області. Враховуючи вищенаведене, можна дійти висновку, що порушення службовими особами СВ Фастівського ВП Васильківського відділу ГУНП в Київській області порядку зберігання вилучених під час обшуку речових доказів призвело до пошкодження майна Позивача, зокрема: гральних автоматів в кількості 27 шт., комп'ютерів, а саме системних блоків в кількості 3 шт., реєстраторів в кількості 2-х штук, плати до гральних приладів в кількості 22 штуки та грального приладу у вигляді рулетки з кулькою окремо, чим останньому завдано матеріального збитку загальною вартістю 370 000 (триста сімдесят тисяч) грн. 00 коп. За таких обставин представник позивача і звернувся до суду з позовом з метою захисту прав власника майна - [PERSON] Представник позивача просив розглянути справу за його вдсутністю, зазначивши, що підтримує заЯвлені вимоги в повнму обсязі, просить задовольнити. Представнки відповідачів в судове засідання н з»явились, про день та час розгляду справи повідомлялись належним чином, причини неявки не повідомили. Заперечення, пояснення від них в адресу суду не дадходило. Дслідивши матеріали справи, суд вважає встановленим наступне. Встановлено і не заперечуєтьчс сторонами, що 23 лютого 2016 року старшим слідчим СВ Фастівського ВП Васильківського відділу ГУНП в Київській області Шкабарою О.С. на підстави ухвали слідчого судді Фастівського міськрайонного суду Київської області Буймової Л.П. від 16 лютого 2016 року в рамках кримінального провадження № 12015110310001662 від 19.09.2015 був проведений обшук за адресою: [ADDRESS]. Під час проведення обшуку були вилучені: гральні автомати в кількості 27 шт., 3 системні блоки, 2 реєстратори, 22 плати до гральних приладів, гральний прилад у вигляді рулетки з кулькою окремо. 02 березня 2016 року слідчим суддею Фастівського міськрайонного суду Київської області Ковалевською Л.М. винесено ухвалу, якою задоволено клопотання старшого слідчого СВ Фастівського ВП Васильківського відділу ГУНП в Київській області Шкабари О.С. та накладено арешт на гральні автомати в кількості 27 шт., комп'ютери, а саме системні блоки в кількості 3 шт., реєстратори в кількості 2-х штук, плати до гральних приладів в кількості 22 штуки, гральний прилад у вигляді рулетки з кулькою окремо, виявлені та вилучені за адресою: [ADDRESS]. Як свідчать матеріали справи, і це підтверджується договором купівлі - продажу № 1/06 від 01.06.2010 р., зазначене обладання наллежить на праві власності позивачу [PERSON]. Вартість майна, як вбачається з видаткової накладної № 1/06 від 01.06.2010 р. становить 370 000,00 грн. 15.09.2016 р. прокурором Фастівської місцевої прокуратури Київської області було відмовлено у задоволенні клоптанння представника володільця майна про повернення обладнання, вилученого вилученого 23.02.2016 р. під час обшуку за адресою: [ADDRESS] з тих підстав, що відсутній висновок комп'ютерно-технічної експертизи, призначеної 02.03.2016 р., проведення експертизи не завершено та з необхідністю збереження речових доказів. Так, 24.02.2016 р. старшим слідчим СВ Фастівського ВП Васильківського відділу ГУ НП в Київській області старшим лейтенантом поліції Шкабара О.С. винесено постанову про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання, відповідно до якої влучені 23.02.2016 р. гральні автомати в кількості 27 шт., кмп»ютери, а саме: системні блоки в кількості 3 шт., реєстратори в кількості 2-х штук, плати до гральних приладів в кількості 22 штуки, гральний прилад у вигляді рулетки з кулькою окремо, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 12015110310001662 від 19.09.2015 р. Разом із цим, листом за підписом т.в.о. начальника Фастівського відділення поліції Васильківського відділу НП ГУ в Київській області Дмитрухи Р.І. повідомлено, що дійсно 23.02.2016 року під час обшуку за адресою [ADDRESS] в межах кримінального провадження № 12015110310001662 від 19.09.2015 було вилучено гральні автомати в кількості 27 шт., 3 системних блоки комп'ютера, 2 реєстратори, плати до гральних приладів в кількості 22 шт. та гральну рулетку. Вилучене майно визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні та відповідно до договору зберігання від 23.11.2015 укладеним між Фастівським ВП поліції Васильківського відділу НП ГУ в Київській області та ФОП "[PERSON]" передане на відповідальне зберігання за адресою: [ADDRESS]. З метою встановлення приналежності вилученого майна до грального бізнесу призначено комп'ютерно-технічну експертизу проведення якої доручено НДЕКЦ при ГУНП в Київській області. Зазначені обставини також не оскаржувались під час розгляду справи. Докази, які б свідчили про перебування вилучених речей на зберіганні у іншої особи під час розгляду справи отримано не було. Як свідчать матеріали справи, і це не заперечується учасниками процесу, 23.05.2016 сталась пожежа в господарських приміщеннях за адресою [ADDRESS] під час якої було пошкоджено вилучене майно. За даним фактом СВ Фастівського ВП Васильківського відділу НП ГУ в Київській області внесені відомості до ЄРДР за № 12016110310001199 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 194 КК України. Зазначені обставини підтверджуються відповіддю т.в.о. начальника Фастівського відділення поліції Васильківського відділу НП ГУ в Київській області Р.І. Дмитрухої на адвокатський запит № 40, копія якого долучено матеріалів справи. Перший заступник керівника Фастівської місцевої прокуратури Є.Руденко 25.11.2016 р. надав на адвокатський запит аналогічну відповідь за № 4883 вих-16 і також зазначив, що 23.05.2016 р. в господарських приміщеннях за адресою: [ADDRESS], сталася пожежа, в ході якої пошкоджено вилучене майно. Також до матеріалів справи долучено акт про пожежу від 23.05.2016 р., довідку поежу, протоколи огляду місця події від 23.05.2016 р. та 31.05.2016 р., ілюстративну таблицю та висновок експерта від 02.06.2016 р. Зазначені матеріали надано 27.09.2017 р. за № 6570/1004/109/2/2017 т.в.о. начальника СВ астівського ВП Васильківського відділу поліції ГУНП в Київській області на ухвалу суду від 28.08.2017 р. Також на питання суду щодо того в якому стані перебувають вилучені речові докази зазначено, що на момент проведення проведення огляду, вилучене майно було знищено. Згідно із п. 2 Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду (затверджена Наказом №51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010), під час зберігання і передачі речових доказів, цінностей, документів та іншого майна вживаються заходи для забезпечення належного зберігання у вилучених об'єктів ознак і якостей, які визначають їх значення як речових доказів у кримінальних справах і які є на них, а також зберігання самих речових доказів, ознак і якостей з метою можливості їх подальшого цільового використання (якщо вони не можуть бути передані на зберігання потерпілим, їх родичам або іншим особам, а також організаціям). Пунктом 86 вищезазначеної інструкції визначено, що у разі пошкодження, втрати вилучених речових доказів, цінностей та іншого майна заподіяні їх власникам збитки підлягають відшкодуванню на підставі Положення про застосування Закону України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду", затвердженого наказами Міністерства юстиції України N 6/5, Генеральної прокуратури України N 3, Міністерства фінансів України N 41 від 04.03.1996 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 6 березня 1996 р. за N 106/1131). За п.п.4,5,7 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов'язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 р. № 1104, речові докази, крім тих, що повернуті власнику або передані йому на відповідальне зберігання, реалізовані, знищені, технологічно перероблені, зберігаються до передачі їх суду в органі, у складі якого функціонує слідчий підрозділ, або інших місцях зберігання, визначених у цьому Порядку. Якщо через громіздкість чи з інших причин речові докази не можуть бути передані суду, вони зберігаються в органі, у складі якого функціонує слідчий підрозділ, або інших місцях зберігання, визначених у цьому Порядку, до набрання законної сили судовим рішенням, яким закінчується кримінальне провадження або вирішується спір про їх належність у порядку цивільного судочинства. Забороняється зберігання речових доказів в умовах, що можуть призвести до їх знищення чи псування. У разі потреби необхідне вжиття невідкладних заходів для приведення таких речових доказів до стану, що дає змогу забезпечити їх подальше зберігання. Речові докази, в тому числі документи, які за своїми властивостями (габаритами, кількістю, вагою, об'ємом) не можуть зберігатися разом з матеріалами кримінального провадження, зберігаються у спеціальних приміщеннях органу, у складі якого функціонує слідчий підрозділ, що обладнані сейфами (металевими шафами), стелажами, оббитими металом дверима, ґратами на вікнах, охоронною та протипожежною сигналізацією (далі - обладнані приміщення), крім матеріальних носіїв секретної інформації, які передаються в установленому законом порядку на зберігання до режимно-секретного підрозділу органу, у складі якого функціонує слідчий підрозділ. У разі відсутності обладнаного приміщення виділяються спеціальні сейфи (металеві шафи) достатнього розміру (далі - спеціальний сейф). Аналогічне положення міститься й в ч. 4 ст. 100 КПК України - у разі втрати чи знищення стороною кримінального провадження наданого їй речового доказу вона зобов'язана повернути володільцю таку саму річ або відшкодувати її вартість». За приписами ч. 6 ст. 1176 ЦК Українипорядок відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду відшкодовується на загальних підставах. Такі загальні підстави визначені у ст. 1166 ЦК України, відповідно до положень яких майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Вищенаведене обставини, положення нормативно - правових актів свідчать про обов»язок сторони кримінального провадження, в даному випадку СВ Фастівського ВП Васильківського відділу ГУНП в Київській області, забезпечити схоронність речових доказів до вирішення питання про їх долю. Згідно зі ст. 1173 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів. Відповідно до Постанови КМУ № 730 від 16.09.2015 «Про утворення територіальних органів Національної поліції та ліквідацію територіальних органів Міністерства внутрішніх справ», утворено як юридичну особу публічного права територіальний орган Національної поліції Головне управління Національної поліції в Київській області та ліквідовано Фастівський міський відділ (з обслуговування міста Фастів та Фастівського району) Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Київській області. Згідно зі статтею 56 Конституції Україникожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень. Беручи до уваги вищенаведене, суд приходить до висновку про те, що орган, який мав зберігати належним чином вилучене майно має відшкодувати шкоду, спричинену позивачу у зв»язку із знищенням переданого на зберігання майна. За положеннями ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Приписами ст. 60 ЦПК України встановлено обов'язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Разом з тим, положеннями ст. 11 ЦПК України встановлено обов»язок суду розглядати цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Представник позивача зазначає, що розмір збитку становить 370 000,00 грн. - вартість вилученого майна. Під час розгляду справи не було отримано доказів, які б свідчили про те, що відшкодуванню підлягає інша сума. Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що за час перебування даної справи в провадженні Шевченківського районного суду м. Києва від відповідачів не надходило жодних заперечень, оспорювання розміру матеріальної шкоди. Відповідно до ст.25 Бюджетного кодексу України державне казначейство України здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду. Відшкодування відповідно до закону шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі внаслідок незаконного прийняття рішення, дій чи бездіяльності органів державної влади, а також їх посадових осіб при здійсненні ними своїх повноважень, здійснюється державою у порядку встановленому законом. Згідно з Положенням про Державну казначейську службу України, затвердженим Указом Президента України №460/2011 від 13 квітня 2011 року, державна казначейська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністерство фінансів України. Пунктом 4 Положення про Державне казначейство України від 13.04.2011 року передбачено, що казначейство відповідно до покладених на нього завдань здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду. Відповідно до ст. 3 Закону України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень» від 01.01.2013 року, виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за яким є державний орган, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду. Беручи до уваги вищенаведене, з огляду на вимоги чинного законодавства та отримані під час розгляду справи докази, суд вважає за можливе задовольнити вимоги [PERSON] Розподіляючи судові витрати суд керується положеннями ст. 88 ЦПК України. Виходячи з наведеного,

Outcome: approved