Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-02 00:00:00

1.Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. [PERSON] звернулася до суду з позовом про звільнення майна з-під арешту, посилаючись на те, що рішенням Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 25 листопада 2011 року у рахунок погашення заборгованості за кредитним договором від 10.04.2008 в сумі 188059,31 грн. звернуто стягнення на предмет іпотеки належну їй квартиру [ADDRESS] . 19.03.2012 державним виконавцем Шепетівського міськрайонного відділу державної виконавчої служби винесені постанови про відкриття виконавчого провадження та про накладення арешту на належну їй квартиру [ADDRESS] . 13.11.2013 державним виконавцем винесено постанову про повернення виконавчого документу стягувачу. 05.11.2019 року позичальник [PERSON] повністю сплатив для стягувача залишок суми боргу за рішенням Шепетівського міськрайонного суду від 29.12.2010 року. 5.11.2019 року між ПАТ АБ «Укргазбанк» та [PERSON] укладено договір про припинення кредитного договору від 28.10.2008 року. На підставі цього іпотека квартири [ADDRESS] , яка належить [PERSON] припинена. [PERSON] звернулася до Шепетівського міськрайонного відділу державної виконавчої служби із заявою про скасування арешту на квартиру, однак їй було відмовлено. Тому, просила скасувати арешт на квартиру [ADDRESS] , та виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна за реєстраційним номером обтяження №12289158. Позивач та її представник у судовому засіданні позов підтримали з тих же підстав. Представник Шепетівського міськрайонного відділу державної виконавчої служби позов не визнав, посилаючись на те, що підставою для зняття арешту з майна боржника державним виконавцем є надходження на рахунок органу державної виконавчої служби суми коштів, стягнутих з боржника, необхідної для задоволення вимог стягувача, стягнення виконавчого збору та інших виконавчих витрат. В інших випадках арешт скасовується на підставі рішення суду. Треті особи без самостійних вимог [PERSON] та ПАТ АБ «Укргазбанк» у судове засідання не з`явилися, належним чином повідомлені про час та місце судового засідання, направили суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, проти позову не заперечували. 2.Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі. Ухвалою суду від 05 червня 2020 року судом постановлено ухвалу про прийняття позовної заяви до розгляду, відкриття спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 03 липня 2020 року. У письмових поясненнях від 15.06.2020 [PERSON] зазначив, що 05.11.2019 між ним та ПАТ АБ «Укргазбанк» укладено договір про припинення кредитного договору від 28.10.2018. На підставі цього договору та листа банку від 07.11.2019 іпотека на спірну квартиру припинена. Просив позов задовольнити. У заяві від 22.06.2020 представник ПАТ АБ «Укргазбанк» зазначив, що правовідносини між банком та боржником [PERSON] за кредитним договором від 28.10.2018 припинені на підставі договору від 05.11.2019 про припинення кредитного договору у зв`язку з добровільним виконанням вимог банку. 3.Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Судом встановлено, що 10.04.2008 між ПАТ АБ «Укргазбанк» та [PERSON] був укладений кредитний договір. У забезпечення виконання зобов`язань між банком та [PERSON] 10.04.2008 був укладений договір іпотеки - квартири [ADDRESS] , яка належить [PERSON] . Рішенням Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 29 грудня 2010 року у справі № 2-2981/2010 на користь ПАТ АБ «Укргазбанк» достроковово стягнуто з [PERSON] заборгованість по кредиту в розмірі 188259 грн. 31 коп. Рішенням Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 25 листопада 2011 року у справі № 2-2981/2010 задоволено позов ПАТ АБ «Укргазбанк» та у рахунок погашення заборгованості за кредитним договором від 10.04.2008 в сумі 188059,31 грн. звернуто стягнення на предмет іпотеки квартиру [ADDRESS] , яка належить [PERSON] шляхом реалізації на прилюдних торгах в межах процедури виконавчого провадження. 19.03.2012 державним виконавцем Шепетівського міськрайонного відділу державної виконавчої служби винесено постанову про відкриття виконавчого провадження ВП 31730648 на виконання рішення Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 25 листопада 2011 року у справі № 2-2981/2010. 19.03.2012 державним виконавцем Шепетівського міськрайонного відділу державної виконавчої служби винесено постанову про накладення арешту на квартиру [ADDRESS] , яка належить [PERSON] та 19.03.2012 державним реєстратором вчинено запис про це в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за номером 12289158. 13.11.2013 державним виконавцем Шепетівського міськрайонного відділу державної виконавчої служби винесено постанову про повернення виконавчого документу стягувачу на підставі п. 9 ст. 47 Закону України «Про виконавче провадження» в редакції, яка діяла на той час - наявна встановлена законом заборона щодо звернення стягнення на майно чи кошти боржника, якщо у нього відсутнє інше майно чи кошти, на які можливо звернути стягнення, а також щодо проведення інших виконавчих дій стосовно боржника, що виключає можливість виконання відповідного рішення. Стягувач - ПАТ АБ «Укргазбанк» повторно виконавчий документ до Шепетівського міськрайонного відділу державної виконавчої служби не пред`являв. Виконавче провадження ВП 31730648 від 19.03.2012 знищено за строком давності, постанова про відкриття виконавчого провадження не збереглася. 05.11.2019 року [PERSON] повністю сплатив для стягувача залишок суми боргу за рішенням Шепетівського міськрайонного суду від 29.12.2010 року. 5.11.2019 року між ПАТ АБ «Укргазбанк» та [PERSON] укладено договір про припинення кредитного договору від 28.10.2008 року. На підставі листа ПАТ АБ «Укргазбанк» від 07.11.2019 приватним нотаріусом Шепетівського міського нотаріального округу 02.12.2019 іпотека квартири [ADDRESS] , яка належить [PERSON] припинена, про що вчинено відповідний запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. [PERSON] звернулася до Шепетівського міськрайонного відділу державної виконавчої служби із заявою про скасування арешту на квартиру, однак листом В.о. начальника відділу від 12.05.2020 їй було відмовлено. Вказані обставини визнаються сторонами та підтверджуються письмовими доказами: копією рішення Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 25 листопада 2011 року у справі № 2-2981/2010, копією договору купівлі-продажу квартири від 02.08.1994, копією постанови про арешт майна боржника від 19.03.2012, витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 03.06.2020, копіями заяв [PERSON] від 18.12.2019, 13.02.2020, 13.05.2020, копією листа ПАТ АБ «Укргазбанк» від 03.06.2020, копіями квитанції та договору про припинення кредитного договору від 05.11.2019, листом Шепетівського міськрайонного відділу державної виконавчої служби від 12.05.2020, витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 02.12.2019. 4.Норми права, які застосував суд. На рівні національного законодавства гарантії захисту права власності закріплені у статті 41 Конституції України, за змістом якої кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю за винятком обмежень, установлених законом. Зазначений принцип відображено й конкретизовано в частині першій статті 321 Цивільного кодексу України, згідно з якою право власності є непорушним, і ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Одним із способів захисту права власності є гарантована статтею 391 цього Кодексу можливість власника вимагати усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном. Частиною першою статті 56 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Відповідно до ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду, як випливає із змісту частини 5 ст. 59 цього Закону. 5.Оцінка суду. Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази у справі, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з огляду на таке. Як встановлено судом, виконавчий лист №2-1264 повернуто стягувачу, станом на час розгляду справи повторно виконавчий документ до виконання не надходив, а отже виконавче провадження, де боржником є позивач, на примусовому виконанні не перебуває. Тобто на сьогодні, відсутні будь-які претензії з боку стягувача та підстави перебування майна позивача в арешті відпали. Враховуючи викладене і те, що наявність арешту на квартиру позивача суттєво обмежує його права, як власника на розпорядження належним йому майном, суд дійшов до висновку про необхідність здійснити захист прав позивача як власника майна шляхом звільнення квартири з-під арешту. Твердження відповідача про необхідність сплати боржником суми боргу та виконавчих зборів не ґрунтуються на вимогах закону, представником Шепетівського міськрайонного відділу державної виконавчої служби не надано суду доказів наявності постанови державного виконавця про стягнення з [PERSON] виконавчого збору та витрат виконавчого провадження. Позовна вимога про виключення з Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна за реєстраційним номером обтяження №12289158 не підлягає задоволенню з огляду на таке. Виходячи зі змісту положень ЦПК України щодо компетенції суду, останній не може підміняти інший державний орган та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції цього державного органу. Судовий захист повинен сприяти відновленню порушеного права особи, яка звернулася за таким захистом. Відповідно до ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно - офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 19 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація прав проводиться на підставі рішень судів, що набрали законної сили. Відповідно до ст. 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. У разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. Відповідно до ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» у разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Отже, рішення суду, яке набрало законної сили про звільнення квартири з-під арешту є підставою для зняття арешту державним виконавцем та внесення відповідного запису про це в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Outcome: partial