Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-11 00:00:00

Представник АТ КБ «ПриватБанк» Савіхіна А.М. звернулась до суду з позовною заявою до [PERSON] , в якій просить суд стягнути з відповідача - [PERSON] (дата народження: [INFO] ) на користь АТ КБ "ПРИВАТБАНК" заборгованість у розмірі 39742,71 грн. за кредитним договором № б/н від 26.05.2014 року, судові витрати у розмірі 1921,00 грн. В обґрунтування позовної заяви зазначає, що [PERSON] звернувся до АТ КБ "ПРИВАТБАНК" з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву № б/н від 26.05.2014 року, згідно якої отримав кредит у розмірі 8000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач не надав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за борговими зобов`язаннями. У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором та з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості відповідач, станом на 29.08.2019 року, має заборгованість -39742,71 грн., з яких: 18392,88 грн. - заборгованість за тілом кредита, 6392,29 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредита, 12388,84 грн. - нарахована пеня за прострочене зобов`язання, 200 грн. - нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн, а також штрафи відповідно до п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: 500 грн. - штраф фіксована частина, 1868,70 грн. - штраф процентна складова. Заочним рішенням Харківського районного суду Харківської області від 12.12.2019 р. позовні вимоги АТ КБ «ПриватБанк» задоволені. 30.01.2020 р. [PERSON] звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення. В обґрунтування заяви зазначив, що заочним рішенням Харківського районного суду Харківської області від 12.12.2019 р. стягнути з нього на користь АТ КБ "ПРИВАТБАНК" заборгованість у розмірі 39742 гривні 71 копійка за кредитним договором № б/н від 26.05.2014 року, судові витрати у розмірі 1921,00 грн.00 коп. [PERSON] не погоджується з присудженою сумою стягнення, вважає її необґрунтованою у зв`язку з відсутністю у заяві позичальника від 26.05.2014 умов договору про встановлення відповідальності у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення зобов`язання у вигляді грошової суми та її визначеного розміру. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 10.04.2020 р. поновлено строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, заяву [PERSON] задоволено, а заочне рішення Харківського районного суду Харківської області від 12.12.2019 скасовано. Справу призначено до судового розгляду. Представник позивача у судове засідання не з`явився, повідомлявся своєчасно і належним чином, в позовні заяві зазначив, що в разі неявки відповідача в судове засідання, не заперечує проти розгляду справи без участі представника банку. Відповідач в судове засідання не з`явився, повідомлявся своєчасно і належним чином, причини неявки суду не повідомив. Інших заяв та клопотань від сторін не надійшло. Суд вважає можливим проводити розгляд справи без участі сторін. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. [PERSON] звернувся до АТ КБ "ПРИВАТБАНК" з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву № б/н від 26.05.2014 року, згідно якої отримав кредит у розмірі 8000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку. У заяві зазначено, що відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з правилами клієнта, "Умовами та правилами надання банківських послуг" та "Тарифами Банку", складає між ним та банком договір про надання банківських послуг. Позивач ознайомився з договором про надання банківських послуг до його укладання та погодився з його умовами. Примірник договору про надання банківських послуг погодився отримати шляхом роздруківки з офіційного сайту www.privatbank.ua, зобов`язався виконувати вимоги умов та правил надання банківських послуг, а також регулярно ознайомлюватись з змінами на сайті www.privatbank.ua У витягу з Тарифів обслуговування кредитних карт, зазначається базова відсоткова ставка на місяць: «Універсальна, 30 днів пільговий період» 3%; «Універсальна, 55 днів пільговий період» 2,5% на місяць; з 01.09.2014 - 2,9%, з 01.04.2015 -3,6%; «Універсальна Contract» 1,7% на місяць; «Універсальна Gold» - 2,5%, з 01.04.2013 -2,3%, з 01.09.2014 -2,7%, з 01.04.2015 -3,5%. Також у зазначеному витязі містяться інші умови щодо нарахування пені, штрафів. АТ КБ "ПРИВАТБАНК" свої зобов`язання за договором про надання банківських послуг виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Відповідач порушив зобов`язання за кредитним договором №б/н від 26.05.2014, не повернув своєчасно суму боргу в наслідок чого банком нараховано заборгованість, яка складається з: 18392,88 грн. - заборгованість за тілом кредита, 6392,29 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредита, 12388,84 грн. - нарахована пеня за прострочене зобов`язання, 200 грн. - нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн, а також штрафи відповідно до п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: 500 грн. - штраф фіксована частина, 1868,70 грн. - штраф процентна складова. Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин та досліджених в судовому засіданні наданих доказів, прийшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог, виходячи з наступних підстав. Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ КБ «ПриватБанк»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. За змістом статті 1056-1 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Частинами першою, другою статті 551 ЦК України визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). У витягу з Тарифів обслуговування кредитних карт, зазначається базова відсоткова ставка на місяць: «Універсальна, 30 днів пільговий період» 3%; «Універсальна, 55 днів пільговий період» 2,5% на місяць; з 01.09.2014 - 2,9%, з 01.04.2015 -3,6%; «Універсальна Contract» 1,7% на місяць; «Універсальна Gold» - 2,5%, з 01.04.2013 -2,3%, з 01.09.2014 -2,7%, з 01.04.2015 -3,5%. Також у зазначеному витязі містяться інші умови щодо нарахування пені та штрафів. Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив у тому числі, крім тіла кредиту (сума, яку фактично отримав в борг позичальник), стягнути складові його повної вартості, зокрема процентів, пені, штрафів, за користування кредитними коштами. Позивач, обґрунтовуючи право вимоги в цій частині, в тому числі їх розмір і порядок нарахування, крім самого розрахунку кредитної заборгованості за договором від 26 травня 2014 року, посилався на копію заяви позичальника, Витяг з Тарифів банку та Витяг з Умов та правил надання банківських послуг та Правил користування платіжною карткою». Відповідно до правової позиції, викладеній у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 справа № 342/180/17, Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» «Універсальна, 30 днів пільгового періоду» та Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку ресурс: Архів Умов та правил надання банківських послуг розміщені на сайті: https://privatbank.ua/terms/, що не визнаються відповідачем та не містять його підпису не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного між сторонами шляхом підписання заяви-анкети. У даному випадку договірні правовідносини виникли між банком та фізичною особою - споживачем банківських послуг (частина перша статті 11 Закону України від 12 травня 1991 року № 1023-XII«Про захист прав споживачів» (далі - Закон №1023-XII). Згідно з пунктом 22 частини першої статті 1 Закону № 1023-XII споживач - фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. Конституційний Суд України у рішенні щодо офіційного тлумачення положень другого речення преамбули Закону України від 22 листопада 1996 року № 543/96-В «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» від 11 липня 2013 року у справі №1-12/2013 зазначив, що з огляду на приписи частини четвертої статті 42 Конституції України участь у договорі споживача як слабшої сторони, яка підлягає особливому правовому захисту у відповідних правовідносинах, звужує дію принципу рівності учасників цивільно- правових відносин та свободи договору, зокрема у договорах про надання споживчого кредиту. Також відповідно до правового висновку Великої Палата Верховного Суду, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 справа № 342/180/17, пересічний споживач банківських послуг з урахуванням звичайного рівня освіти та правової обізнаності, не може ефективно здійснити свої права бути проінформованим про умови кредитування за конкретним кредитним договором, який укладений у вигляді заяви про надання кредиту та Умов та правил надання банківських послуг. Отже, враховуючи відсутність підпису [PERSON] у Витягу з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна», відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді умови зазначені у Витягу з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна», які надані суду, що також заперечується відповідачем. Тому відсутні підстави вважати, що при укладанні договору №б/н від 26.05.2014 сторони обумовили саме процентну ставку 27.60% річних, яка зазначена в розрахунку, з подальшим збільшенням, а також те, що АТ КБ «ПриватБанк» дотримав вимог, передбачених частиною другою статті 11 Закону № 1023-XII про повідомлення споживача про умови кредитування та узгодження зі споживачем саме тих умов, про які вважав узгодженими банк. Тому відсутні підстави для стягнення з відповідача: нарахованої пені за прострочене зобов`язання в розмірі 12388,84 грн., нарахованої пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. в розмірі 200 грн., штрафів відповідно до п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг в розмірі 500 грн. -фіксована частина, 1868,70 грн. -процентна складова. На час розгляду справи судом, відповідачем не надано даних, що свідчать про погашення заборгованості за тілом кредиту та простроченим тілом кредиту, що також не заперечується відповідачем. Таким чином, суд погоджується з розрахунком позивача за кредитним договором №б/н від 26 травня 2014 року, в частині заборгованості за тілом кредиту в розмірі 18392,88 грн., а також простроченим тілом кредиту в розмірі 6392,29 грн., та вважає за необхідне стягнути зазначені кошти з відповідача на користь позивача. Згідно з платіжним дорученням №PROM4BA74Q від 04 версеня 2019 року при пред`явленні позову до суду позивачем були понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 1921 гривня. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 1197,94 гривні. На підставі викладеного і

Outcome: partial