Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-22 00:00:00

\~ \~ \~ \~ Позивач звернувся до суду в порядку ст.4 ЦПК України. Позов мотивує тим, що вироком Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 25.02.2019 року у справі №458/1444/18 за ст.246 КК України, який 28.03.2019\~року набрав законної сили, встановлено, що [PERSON] 16\~серпня\~2017 року, з метою незаконної порубки лісу, з корисливих мотивів, будучи в лісовому масиві виділу №24, кварталу №14, обходу №2 Яблунського лісництва ДП " Боринське лісове господарство", територія якого належить до регіонального ландшафтного парку "Надсянський" та розташована на території Шандровецької сільської ради Турківського району Львівської області, де умисно, незаконно зрізав два дерева породи "Ялиця", загальною кубомасою 0,61 м.куб., чим завдав інтересам держави шкоду у розмірі 8024 грн. У добровільному порядку відповідач [PERSON] не відшкодував завдані збитки. 22.07.2019 року суддею постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі та про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Копію ухвали судді від 22.07.2019 року представником Самбірської місцевої прокуратури одержано 24.07.2019 року, представником Шандровецької сільської ради Турківського району Львівської області -01.08.2019 року, а відповідач одержав 27.07.2019\~року. Сторони по справі клопотань про проведення судового засідання з повідомленням сторін не подавали; відповідач у встановлений судом строк відзив на позов не подав, клопотань не заявляв. Згідно ч.5 ст.279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Відповідно до ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів. Дослідивши письмові матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, розглянувши справу в межах заявлених вимог, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного. Судом встановлено, що вироком Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 25.02.2019 року у справі №458/1444/18 за ст.246 КК України, який 28.03.2019\~року набрав законної сили, встановлено, що [PERSON] 16\~серпня\~2017 року, з метою незаконної порубки лісу, з корисливих мотивів, будучи в лісовому масиві виділу №24, кварталу №14, обходу №2 Яблунського лісництва ДП " Боринське лісове господарство", територія якого належить до регіонального ландшафтного парку "Надсянський" та розташована на території Шандровецької сільської ради Турківського району Львівської області, де умисно, незаконно зрізав два дерева породи "Ялиця", загальною кубомасою 0,61 м.куб., чим завдав інтересам держави шкоду у розмірі 8024 грн. У добровільному порядку відповідач [PERSON] не відшкодував завдані збитки. Нормами ч.3 ст.128 КПК України на прокурора покладено обов`язок пред`являти цивільний позов в інтересах держави про відшкодування заподіяної кримінальним правопорушенням шкоди. Відповідно до ч.7 ст.128 КПК України особа, яка не пред`явила цивільний позов в кримінальному провадженні, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Положеннями ч.ч.1, 2 п.1 ст.105 Лісового кодексу України встановлено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобовязані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди втілено у статті 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з вимогами ч.3 ст.29, ч.1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України, грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, сплачуються у визначеному вказаними нормами співвідношенні на рахунки спеціальних фондів Державного, обласних та місцевих бюджетів в розмірах 30, 20 та 50 відсотків відповідно. Зазначена норма означає, що завдані природним ресурсам збитки сплачуються на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради в користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні. Відповідно до листа УДКСУ у Турківському районі від 26.06.2018 №06-245 грошові стягнення за шкоду, заподіяну вчиненими на території Шандровецької сільської ради Турківського району Львівської області порушеннями вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, сплачуються у повному обсязі на розподільчий рахунок Шандровецької сільської ради Турківського району Львівської області (№33111331013695), відкритий в УДКСУ у Турківському районі. Даний позов заявлений Самбірською місцевою прокуратурою в інтересах Шандровецької сільської ради Турківського району Львівської області, оскільки лісопорушення вчинено на її території та вказані платежі зараховуються на спеціальний бюджетний рахунок сільської ради, а тому несвоєчасна сплата їх відповідачем може призвести до ненадходжень до місцевого бюджету. Таким чином, наведені доводи, аналіз доказів та їх належна оцінка переконують суд в тому, що позовні вимоги є підставними і підлягають задоволенню.

Outcome: approved