Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-20 00:00:00

[PERSON] звернулась з позовом до фізичної особи-підприємця [PERSON] про захист прав споживачів шляхом відшкодування шкоди. Позовні вимоги мотивовані тим, що 15 серпня 2018 року [PERSON] здала до магазину «[INFO]» плаття ТЕ (Tarik Ediz) моделі Silver, розмір 34, (вечірню сукню сріблястого кольору). За надання послуг [PERSON] було здійснено передоплату в розмірі 410,00 грн. За дорученням [PERSON] її чоловік [PERSON] [INFO] року прибув до магазину «[INFO]» для отримання плаття, проте за результатом поверхневого огляду вказав, що плаття істотно втратило свій вигляд, про що письмово повідомив керівника ФОП [PERSON] . При цьому адміністратор магазину «[INFO]» визнав провину та запропонував залишити плаття для усунення недоліків перешиттям нової тканини. Проте у письмовій відповіді від 10.09.2018 року ФОП [PERSON] вже не визнано свою відповідальність за втрату товарного вигляду плаття після хімічної чистки. Зазначено, що під час оформлення замовлення підписано квитанцію, згідно до якої замовник підтверджує згоду відносно вартості виробу, % зносу, наявних дефектів, а також ознайомлення його про можливе проявлення прихованих дефектів після хімічної чистки. ФОП [PERSON] вважає, що оскільки замовник був попередньо належним чином освідомленим про можливість проявлення прихованих дефектів, то особисто надав згоду на чищення сукні та згоду з можливими результатами чистки шляхом підписання квитанції, то не несе ніякої відповідальності за втрату товарного вигляду плаття після хімічної чистки. ФОП [PERSON] відмовлено замовнику у відшкодування збитків, завданих втратою товарного вигляду плаття після хімічної чистки в досудовому порядку. 19.10.2018 року [PERSON] оглянуто плаття за місцем надання послуги та складено в присутності свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] Акт огляду речі та виявлення її недоліків. Встановлено, що в результаті огляду наявні наступні візуальні недоліки: розірваний бант, розірвана тканина з внутрішньої сторони плаття, осипані блистки з середини та низу плаття, на банті наявна пляма від хімічної речовини. Відповідальна особа магазину «[INFO]» за відсутністю на робочому місці ФОП [PERSON] категорично відмовилася підписати вказаний Акт, що засвідчено підписами свідків, відібрала у [PERSON] оригінали квитанції та фіскального чеку, відмовлялася повернути обґрунтовуючи це згодою замовника отримати плаття, на доводи що підприємство має свої примірники квитанції та фіскального чеку не реагувала. Оригінали квитанції та фіскального чеку (розірваний) були повернуті [PERSON] тільки після втручання наряду поліції. Після цього плаття в належній упаковці виконавця було отримано замовником. Зважаючи на вищевикладене просить суд:1. Стягнути з фізичної особи-підприємця [PERSON] (іпн [NUMBER] , [ADDRESS] ) на користь [PERSON] (іпн [NUMBER] , [ADDRESS] ) збитки в розмірі 18200,00 (вісімнадцять тисяч двісті грн. 00 копійок) грн. 2. Стягнути з фізичної особи-підприємця [PERSON] (іпн [NUMBER] , [ADDRESS] ) на користь [PERSON] (іпн [NUMBER] , [ADDRESS] ) судові витрати в розмірі 6031,80 (шість тисяч тридцять одна гривня 00 копійок) грн. В судове засідання позивач не з`явився. Ухвалою суду від "15" березня 2019р. було відкрито спрощене провадження по справі. Відповідачу було направлено ухвалу про відкриття провадження по справі разом з позовом на додатками та запропоновано надати відзив на позовну заяву. Однак, відзиву від відповідача на позов до суду не надходило. Конверт з копіями позовних матеріалів, який направлявся за місцем знаходження фізичної особи-підприємця [PERSON] , однак повернувся з відміткою про закінчення терміну зберігання. Суд вважає можливим, розглянути справу у порядку заочного провадження, відповідно до вимог ст.ст. 280-281 ЦПК України. Вивчивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини, а також відповідні правовідносини. Так судом встановлено, що 15 серпня 2018 року [PERSON] здала до магазину «[INFO]» плаття ТЕ (Tarik Ediz) моделі Silver, розмір 34, (вечірню сукню сріблястого кольору), що підтверджується квитанцією б/н від 15.08.2018 року. За надання послуг [PERSON] було здійснено передоплату в розмірі 410,00 грн., що підтверджується копією фіскального чеку від 15.08.2018 року. [PERSON] [INFO] року прибув до магазину «[INFO]» для отримання плаття, проте за результатом поверхневого огляду вказав, що плаття істотно втратило свій вигляд, про що письмово повідомив керівника ФОП [PERSON] . При цьому адміністратор магазину «[INFO]» визнав провину та запропонував залишити плаття для усунення недоліків перешиттям нової тканини, про що свідчить відеозапис. Проте у письмовій відповіді від 10.09.2018 року ФОП [PERSON] вже не визнано свою відповідальність за втрату товарного вигляду плаття після хімічної чистки. Зазначено, що під час оформлення замовлення підписано квитанцію, згідно до якої замовник підтверджує згоду відносно вартості виробу, % зносу, наявних дефектів, а також ознайомлення його про можливе проявлення прихованих дефектів після хімічної чистки. ФОП [PERSON] вважає, що оскільки замовник був попередньо належним чином освідомленим про можливість проявлення прихованих дефектів, то особисто надав згоду на чищення сукні та згоду з можливими результатами чистки шляхом підписання квитанції, то не несе ніякої відповідальності за втрату товарного вигляду плаття після хімічної чистки. ФОП [PERSON] відмовлено замовнику у відшкодування збитків, завданих втратою товарного вигляду плаття після хімічної чистки в досудовому порядку. 19.10.2018 року [PERSON] оглянуто плаття за місцем надання послуги та складено в присутності свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] Акт огляду речі та виявлення її недоліків. Встановлено, що в результаті огляду наявні наступні візуальні недоліки: розірваний бант, розірвана тканина з внутрішньої сторони плаття, осипані блистки з середини та низу плаття, на банті наявна пляма від хімічної речовини. Відповідальна особа магазину «[INFO]» за відсутністю на робочому місці ФОП [PERSON] категорично відмовилася підписати вказаний Акт, що засвідчено підписами свідків, відібрала у [PERSON] оригінали квитанції та фіскального чеку, відмовлялася повернути обґрунтовуючи це згодою замовника отримати плаття, на доводи що підприємство має свої примірники квитанції та фіскального чеку не реагувала. Оригінали квитанції та фіскального чеку (розірваний) були повернуті [PERSON] тільки після втручання наряду поліції. Після цього плаття в належній упаковці виконавця було отримано замовником. Позивач звернувся до Одеського НКДЕКЦ МВС України з заявою про проведення товарознавчого дослідження вечірньої сукні після хімічного чищення. Відповідно до Висновку експертного дослідження №351Е Одеського НКДЕКЦ МВС України від 30.11.2018 року, надана на дослідження вечірня сукня після проведеного хімічного чищення не відповідає вимогам п.4 ГСТУ 201-03-96 з урахуванням дефектів (недоліків) виробничого або експлуатаційного характеру, зазначених у наданій на дослідження копії квитанції-договору б/н від 15.08.2018 року із врахуванням перелічених у зазначеній квитанції-договорі можливих прихованих дефектів, що можуть проявитися після хімічного чищення. Надана на дослідження сукня містить такі зовнішні прояви дефектів (недоліків): Обсипання блисток декоративного банту виробу, Згідно ГСТУ 201-03-96 «Одяг та предмети домашнього вжитку після хімічної чистки. Загальні технічні умови», передбачено, серед іншого, що вироби після хімічної чистки повинні бути чистими, не мати плям, затіків, запаху препаратів, сторонніх волокон, пуху, вироби повинні зберігати початкову форму, розмір, колір та малюнок тканини, не мати заломів, скривлення ліній шва, полисків, обриву, фурнітура і оздоблення одягу та предметів після хімічної чистки повинні бути збережені (п.п.4.1-4.6). Приймання, оформлення, виконання та видавання замовлень з хімічної чистки та фарбування виробів здійснюється відповідно до вимог Правил побутового обслуговування населення, які затверджені» та Інструкції щодо надання послуг з хімічної чистки та фарбування (перефарбування) виробів, затвердженої наказом Українського союзу об`єднань, підприємств і організацій побутового обслуговування населення від 27.08.2000 року № 20, зареєстрованої в Міністерстві Юстиції України 13.11.2000 року за № 803/5024. За вказаними приписами, замовлення оформляється договором (квитанцією). Під час приймання замовлення, приймальник повинен оглянути кожний виріб у присутності замовника з метою визначення можливості його обробки в умовах підприємства, встановлення ступеня зносу, виявлення дефектів (плям), які неможливо усунути, запропонувати замовнику відпороти фурнітуру та матеріали оздоблення, якщо виникають сумніви щодо збереження їх якості після обробки. При цьому встановлюється вартість прийнятих виробів за погодженням із замовником або на підставі підтвердних документів і зазначається разом із відсотками зносу у договорі. Проте в порушення зазначених вимог в квитанції-договорі б/н від 15.08.2018 року не зазначено вартість плаття, наданого до хімічної чистки. В ремонт (чищення) не приймаються вироби в забрудненому та мокрому вигляді, а також ті, які в наслідок довгої експлуатації мають сильне послаблення тканини, які після чистки приведуть виріб до такого стану, який не буде відповідати вимогам нормативних документів. Згідно із статті 837 ЦК України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Відповідно до ч.1,2 ст. 857 ЦК України, робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. За положеннями частини 1-4 статті 858 ЦК України, якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; пропорційного зменшення ціни роботи; відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе. Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків. Умова договору підряду про звільнення підрядника від відповідальності за певні недоліки роботи не звільняє його від відповідальності за недоліки, які виникли внаслідок умисних дій або бездіяльності підрядника. Відповідно до статті 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Положення цієї глави можуть застосовуватися до всіх договорів про надання послуг, якщо це не суперечить суті зобов`язання. Згідно п. 2 ч. 1 статті 4 Закону України «Про захист прав споживачів», споживачі під час замовлення або використання продукції мають право на належну якість продукції та обслуговування. Згідно частини 3 статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі виявлення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) споживач має право на свій вибір вимагати: безоплатного усунення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) у розумний строк; відповідного зменшення ціни виконаної роботи (наданої послуги); безоплатного виготовлення іншої речі з такого ж матеріалу і такої ж якості чи повторного виконання роботи; відшкодування завданих йому збитків з усуненням недоліків виконаної роботи (наданої послуги) своїми силами чи із залученням третьої особи; реалізації інших прав, що передбачені чинним законодавством на день укладення відповідного договору. Зазначені вимоги підлягають задоволенню у разі виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) або під час її виконання (надання), а в разі неможливості виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) - протягом гарантійного чи іншого строку, встановленого договором, чи протягом двох років з дня прийняття виконаної роботи (наданої послуги) у разі відсутності гарантійного чи іншого строку, встановленого законодавством або договором. Відповідно до статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» частиною 4, встановлено, що за наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. У відповідності до частини 1 статті 6 Закону України "Про захист прав споживачів", продавець (виробник, виконавець) зобов`язаний передати споживачеві продукцію належної якості, а також надати інформацію про цю продукцію. Згідно ч.ч.1,2 статті 17 Закону України "Про захист прав споживачів", за всіма споживачами однаковою мірою визнається право на задоволення їх потреб у сфері торговельного та інших видів обслуговування. Встановлення будь-яких переваг, застосування прямих або непрямих обмежень прав споживачів не допускається, крім випадків, передбачених нормативно-правовими актами. Згідно ч.1 статті 19 Закону України "Про захист прав споживачів", нечесна підприємницька практика забороняється. Нечесна підприємницька практика включає: вчинення дій, що кваліфікуються законодавством як прояв недобросовісної конкуренції; будь-яку діяльність (дії або бездіяльність), що вводить споживача в оману або є агресивною. У відповідності до пункту 11 частини 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду цивільних справ за позовами про захист прав споживачів" №5 від 12.04.1996 року, під збитками слід розуміти витрати, зроблені кредитором (споживачем), втрати або пошкодження його майна, а також не одержані ним доходи, які він одержав би, якби зобов`язання було виконане боржником (продавцем, виконавцем, виготівником). За пунктом 12 зазначеної вище Постанови, у справах за позовами про захист прав споживачів, порушених внаслідок недостовірної або неповної інформації про товар (роботу, послугу) чи недобросовісної його реклами, суд має виходити з припущення, що споживач не має спеціальних знань про властивості та характеристики товарів (робіт, послуг). Відповідно до статті 18 Закону україни «Про захист прав споживачів», продавець, виготівник, виконавець зобов`язані своєчасно надавати споживачеві необхідну достовірну інформацію про товар (роботи, послуги) у доступній наочній формі, яка б забезпечувала можливість компетентного вибору. Відповідно до пункту 2.2 «Інструкції щодо надання послуг з хімічної чистки та фарбування (перефарбування) виробів» у приміщенні, де проводяться приймання та видавання замовлень, на видному та доступному місці повинна бути розміщена інформація про умови, за яких вироби в обробку не приймаються, перелік допустимих прихованих дефектів після хімічної чистки та перефарбування згідно з діючими стандартами, а також відомості про встановлені ступені зносу та їх характеристики. Проте в магазині «[INFO]» («Лава і Куче Україна), що знаходиться в ТРЦ «Рів`єра» станом на період з 15.08.2018 року по 19.10.2018 року не було розміщено інформації про визначення ступенів зносу виробів як у куточку споживача, так і на будь- якому іншому видному та доступному місці. Згідно частини 1 пункту 14 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду цивільних справ за позовами про захист прав споживачів" №5 від 12.04.1996 року, відповідно до статей 15, 16, 17, 18 Закону україни «Про захист прав споживачів» шкода, заподіяна життю, здоров`ю або майну споживача товарами (роботами, послугами), які містять конструктивні, виробничі, рецептурні чи інші недоліки; або у зв`язку з використанням виконавцем речей, матеріалів, обладнання, приладів, інструментів, пристосувань, інших засобів, необхідних для виконання даних робіт чи надання послуг, незалежно від знання ним їх властивостей; або внаслідок реалізації товарів (робіт, послуг) без додержання встановлених вимог щодо забезпечення безпеки життя, здоров`я споживачів та їх майна; або у зв`язку з придбанням споживачем товарів (робіт, послуг) через ненадання йому необхідної, доступної та достовірної інформації, яка б забезпечила можливість компетентного вибору, підлягає відшкодуванню у повному обсязі, якщо нормою законодавства не передбачено більш високої міри відповідальності, а за наявності такої норми - у встановленому нею обсязі. У відповідності до пункту 15 зазначеної Постанови, виходячи з правил статей 153, 154 ЦК України, видача й одержання квитанції (квитанції-замовлення, квитанції-зобов`язання) чи іншого документа на підтвердження укладення договору про побутове обслуговування свідчить про згоду сторін з усіма його умовами. Отже, ці умови є обов`язковими для сторін і суд повинен виходити з них при вирішенні спору, коли не буде встановлено, що вони не відповідають фактичним даним або суперечать чинному законодавству. Згідно пункту 16 Постанови, при визначенні розміру збитків, заподіяних неповерненням (втратою, пошкодженням) майна, суди мають виходити з його роздрібної ціни у торговельних організаціях даної місцевості (з урахуванням зносу) або з оцінки, зробленої самим споживачем чи погодженої сторонами при укладенні договору. Проте якщо вартість майна, визначена в такому порядку, на час вирішення спору не відповідає дійсній або її взагалі не було визначено, сторони не позбавлені можливості доводити в суді дійсну вартість неповернутого, втраченого чи пошкодженого майна. Процент зносу втраченого або приведеного у непридатність предмета договору встановлюється, виходячи з періоду, на який розрахована його нормальна експлуатація, часу, протягом якого він фактично використовувався, та інших доказів щодо його якості. Відповідачем порушені вимоги нормативних актів щодо хімічної чистки: ГСТУ 201-03-96, Інструкції щодо надання послуг з хімічної чистки та фарбування (перефарбування) виробів, Правил побутового обслуговування населення, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 04.06.99 № 974, Закону України «Про захист прав споживачів», що призвело до неякісної послуги, яка робить неможливим використання плаття замовником за його цільовим призначенням.

Outcome: approved