Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-24 00:00:00

у грудні 2015 року [PERSON] звернулася у суд з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття. В обгрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що вона є власником квартири [ADDRESS] 27 грудня 2012 року та 02 січня 2013 року з вини мешканців вищерозташовоної квартири № 21 у зв'язку з накопиченням снігу на балконі було залито її квартиру. Внаслідок затоплення були пошкоджені стеля та стіни в житловій кімнаті, залиті відкоси балконного блоку та капітальна стіна в межах балкону належної позивачу квартири, у зв"язку з чим потребує ремонту, про що 21 січня 2013 року комісією ЖЕО-105 Голосіївського району складено відповідний акт. Вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно провести для усунення пошкоджень становить 28 490 грн. згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи № 11624/14--43/9113/15-43 від 02.06.2015 р. На пропозицію в добровільному порядку відшкодувати завдану шкоду, відповідач відмовилася. З урахуванням вищевказаного висновку судової експертизи просить суд ухвалити рішення, яким стягнути з відповідача грошові кошти в розмірі 28 490 грн., в тому числі вартість будівельних матеріалів, які необхідно використати для проведення відновлювального ремонту в сумі 14 937 грн., і моральну шкоду в сумі 6 815 грн., завдану внаслідок залиття квартири. У заяві про збільшення позовних вимог, з якою [PERSON] звернулася у суд 13 жовтня 2016 року (а.с. 122), позивач просить стягнути з відповідача майнову шкоду в сумі 31 865,76 грн., в тому числі вартість будівельних матеріалів, які необхідно використати для проведення відновлювального ремонту в сумі 18 312,76 грн. і моральну шкоду в сумі 9 710,23 грн., завдані їй внаслідок затоплення квартири, що загалом становить 41 575,99 грн. Зазначає про збільшення вартості будівельних матеріалів та рівень середньої заробітної плати в м. Києві, відповідно до розмірів яких позивач визначала моральну шкоду. Поислаючись на збільшення курсу долара США, позивач зазначає про збільшення вартості будівельних матеріалів на 3 375,76 грн. та 2 895,23 грн. розміру моральної шкоди (14 937 + 3 375,76 = 18 312,76), (6 815 +2 895,23=9 710,23) В судовому засіданні позивач підтримала свої позовні вимоги та просила суд задовольнити позов з вищевказаних підстав. Представник відповідача в судовому засіданні не визнала позовні вимоги та заперечувала проти їх задоволення, посилаючись на небгрунтованість вимог позивача. Вислухавши пояснення позивача та представника відповідача, свідків, а також дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу квартири, посвідченого 18 квітня 1997 року Першою київською державною нотаріальною конторою. (а.с. 4-5) Належна позивачу квартира, загальною площею 58,2 кв.метрів, розташована на 4-му поверсі 5-ти поверхового будинку та складається з 1 кімнати, житловою площею 34,8 кв.метрів, кухні, площею 9,9 кв.метрів, ванної кімнати, площею 2,3 кв.метри, вбиральні, площею 1,1 кв. метрів, коридору, площею 10,1 кв.метрів. Квартира обладнана балконом, площею 2,9 кв.метрів, що підтверджується даними технічного паспорту. (а.с. 6-7) Згідно довідки № 475 від 05.06.2013 р., виданої КП "ЖЕО - 105 Голосіївського району", у вищевкзааній квартирі зареєстрована лише позивач. 27 грудня 20012 року та 02 січня 2013 року сталося залиття зазначеної квартири, що підтверджується актом від 21 січня 2013 року, складеним комісією КП "ЖЕО-105 Голосіївського району" та затвердженого головним інженером КП "ЖЕО-105 Голосіївського району". У акті зазначено, що залиття сталось у зв'язку з накопиченням снігу на балконі вищерозташованої квартири № 21 даного будинку. (а.с. 5). Власником квартири № 21 у будинку 32 на вул. Саксаганського в м. Києві є відповідач [PERSON], що підтверджується листом № 119 від 25.02.2014 р. КП "ЖЕО-105 Голосіївського району". Відповідно до частин 1, 2 ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. За правилами ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов"язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. З наведеного убачається, що обов»язок доказування розподіляється згідно із перерахованими нормами таким чином: позивач доказує наявність шкоди та її розмір, а відповідач - відсутність його вини в заподіянні шкоди. Згідно зі ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. При вирішенні спору про відшкодування шкоди обов'язковому з'ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Позивач зазначає, що 27 грудня 2012 року та 02 січня 2013 року сталося залиття її квартири з квартири № 21, розташованої вище, що підтверджується відповідним актом. Згідно зі ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. З матеріалів справи убачається, що на підтвердження наявності шкоди позивачами надано акт про залиття від 21 січня 2013 року, складений комісією КП «ЖЕО-105 Голосіївського району». Доводи представника відповідача в тій частині, що працівники ЖЕО не вправі в акті встановлювати причини залиття, відхиляютьсясудом, з огляду на наступне. Акт про залиття - це документ, який підтверджує подію, що трапилась. Форму Акту про залиття встановлено Наказом від 17 травня 2005 року №76 Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства, який зареєстровано в МЮ України 25 серпня 2005 року №927/11207 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій». Згідно затвердженої форми в акті мають бути зазначені такі обставини: дата та місце складання; члени комісії, що складають акт; місце, де трапилось залиття (адреса); подія, що трапилась; наслідки залиття; а також причини залиття. Надані позивачем Акт за формою та змістом відповідає установленій формі, не суперечить іншим доказам у справі, а наведені в ньому дані відповідачем не спростовані. За клопотанням представника відповідача в судовому засіданні були опитані свідки [PERSON], [PERSON] та [PERSON], які підтвердили, що затоплення належної позивачці квартири [ADDRESS] відбулося з вищерозташованої квартири № 21 по причині потрапляння талої води, яка накопичилася у зв"язку з несвоєчасним очищенням власником квартири балкону від снігу та наледі в період снігопадів За клопотанням відповідача судом була призначена судову будівельно-технічна експертиза, згідно даних Висновку експерта № 11624/14-43/9113/15-43 від 29.05.2015 р.під час проведення обстеження встановлено, що дійсно на поверхні стін, стелі та підлоги з художнього паркету у житловій кімнаті, площею 34,8 кв.метрів, та приміщенні заскленого балкону присутні ознаки пошкодження. Зіставляючи місцерозташування ознак пошкоджень, що виникли від впливу рідини у приміщенні житлової кімнати з балконом квартири № 16 на вул. Саксаганського в м. Києві з результатами обстеження констрікцій банкону, що прилягає до огороджувальної стіни будинку можливо зазначити наступне:атмоферні опади потрапляють, у т.ч. на поверхню бетонної балконної плити, на яку покладені фрагменти лінолеуму різної конфігурації та якості, без зціплення з бетонною стяжкою. Враховуючи, що керамічна плитка, якою облицьований балконний укіс (нижня ділянка) та ділянка несучої стіни має ознаки ремонту у вигляді влаштування цементної стяжки), тому експерт не виключає можливості, що рідина ззовні накопичувалась у просторі між лінолеумом та стяжкою балконної плити, між пошкодженою керамічною плиткою, якою облицьований фрагмент зовнішньої стіни будинку, а також через частково зруйновану або частково відремонтовану зовнішню огороджувальну поверхню стіни, потрапляла на огороджувальні конструкції (фрагмент зовнішньої стіни з ознаками ремонту та міжповерхового перекриття) опорядження балкону нижче розташованої квартири № 16, що могло привести до виявлених пошкоджень у квартирі № 16 на вул. Саксаганського, 32 в м. Києві. По мірі збільшення відстані від зовнішньої огороджувальної стіни у глиб житлової кімнати, площею 34,8 кв.метрів, розміром в плані 4,28 м х 8,12 м наявність ознак пошкоджень на поверхні опоряджувального покриття стелі, стін та підлоги зменшується. При довжині житлової кімнати у 8,12 м (квартира № 16) від зовнішньої огороджувальної стіни до внутрішньої несучої стіни, на відстані 3,33 м ознаки пошкодження на поверхні опоряджувального покриття стін, стелі та підлоги, що виникли внаслідок залиття з вищерозташованого простору вже відсутні. В судовому засіданні опитана експерт Київського НДІСЕ [PERSON] підтримала складений нею висновок та підтвердила обставини, встановлені нею під час дослідження. Таким чином, відсутність вини в заподіянні шкоди відповідачем не доведено, оскільки належних та допустимих доказів на спростування цієї обставини відповідачем не надано. Стороною відповідача суду не надано доказів на спростування доводів позивача стосовно вини відповідача у залитті квартири. Сам факт залиття нею не оспорюється. Вбачається, що залиття квартири, яка належить позивачу відбулося з вини відповідача, яка в силу закону має нести майнову відповідальність за заподіяну шкоду. Позивач просить стягнути з відповідача 31 865,76 грн. на відшкодування майнової шкоди. Розраховуючи розмір матеріальної шкоди, [PERSON] зазначає, що матеріальна шкода становить 28 490 грн., при цьому, зважаючи на ріст курсу долара, вказана сума збільшена позивачем на 3 375,76 грн. (28 490 + 3 375,76 = 31 865,76 грн.) На підтвердження своїх доводів щодо розміру завданої майнової шкоди, позивач посилається на висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 11624/14-43/9113/15-43 (а.с. 22). З наданого висновку вбачається, що вартість будівельних матеріалів та виробів, які необхідно використати для проведення відновлювального ремонту у квартирі [ADDRESS] складає 28 490 грн., а вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно провести для усунення пошкоджень, що виникли у вказаній квартирі внаслідок залиття, становить 14 937 грн. (а.с. 35) При визначенні розміру завданої шкоди, суд вважає за можливе покласти висновок судової будівельно-технічної експертизи № 11624/14-43/9113/15-43 від 29.05.2015 р., оригінал якого міститься в матеріалах справи № 752/10554/13-Ц, в основу рішення. Даний висновок наданий повноважною та компетентною особою - експертом, який попереджений судом про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, доказів зацікавленості експерта у вирішенні спору на користь позивача не надавалось, висновки експерта узгоджуються з іншими доказами, що досліджувались судом, і не спростовані відповідачем. За таких підстав, суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача 28 490 грн. матеріальної шкоди. При цьому, доводи позивача про збільшення вартості будівельних матеріалів на суму 3 375,76 грн. внаслідок зросту курсу долара США суд не приймає до уваги. Позивач також просить суд стягнути на її користь з відповідача моральну шкоду в розмірі 9 710,23 грн. Такі вимоги позивача ґрунтуються на законі. Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою ст. 1167 ЦК України. Частиною 1, п. 3 ч. 2 ст. 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Суд вважає, що в результаті залиття частини квартири з вини відповідача, позивач зазнала душевних страждань, оскільки вона отримала негативні емоції та переживала з приводу пошкодження майна, неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації, звернення до суду за захистом порушеного права. Разом з тим, при визначені розміру моральної шкоди, з урахуванням принципу розумності, суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача на відшкодування моральної шкоди 3000 гривень. З огляду на наведене, позов підлягає частковому задоволенню. З урахуванням часткового задоволення позову, на підставі ст. 88 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені витрати по сплаті судового збору.

Outcome: partial