Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-18 00:00:00

[PERSON] звернулася до Сєвєродонецького міського суду Луганської області з позовною заявою до Комунального підприємства «Житлосервіс «Світанок», третя особа [PERSON], про стягнення майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS], в розмірі 15927 грн. та моральної шкоди в сумі 5000 грн. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивачу належить 1/2 частка квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 14.10.2011 року. Вказана квартира знаходиться на другому поверсі двоповерхового будинку. 25.12.2016 року квартиру було затоплено водою. 12.04.2017 року відбулося повторне залиття квартири. Внаслідок затоплення були пошкоджені стелі, стіни та підлога в квартирі. Дана квартира потребує ремонту, вартість якого за висновком експерта від 24.04.2017 року складає 14 127 грн. Витрати за складання висновку складають 1800 грн. Крім майнової шкоди їй була також завдана і моральна шкода, яка полягає у душевних стражданнях внаслідок залиття квартири та пошкодження її майна. Моральну шкоду позивач оцінює у 5000 грн. З огляду на викладене, позивач звернулася з даним позовом до суду. Позивач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали у повному обсязі, посилаючись при цьому на доводи, викладені у позові, та просили їх задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, надав до суду письмові заперечення, в яких зазначено, що позивач має абсолютне право власності на 1/2 частку квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS], та зобов'язана утримувати майно, що їй належить. Відповідач є виконавцем послуг з утримання будинку і споруд та прибудинкових територій за рішенням виконкому. Між сторонами не укладався договір на послуги утримання на балансі вищевказаної квартири. Співвласники будинку № 12 на вул. Горького не надсилали в КП «Житлосервіс «Світанок» протоколів загальних зборів, у якому вони приймали рішення про передачу на баланс свого будинку та укладання договору на управління. Сєвєродонецька міська рада не укладала з відповідачем договору на утримання на балансі. Крім того, відповідач не має договору з позивачем на послуги з утримання будинку та прибудинкової території та не має договору на послуги утримання на балансі чи на послуги управління будинку. Він здійснював обов'язки у межах коштів, які вносили окремі співвласники за послуги з утримання будинків та прибудинкових територій, з яким співвласники будинку згодні та про які вони знають і претензій не пред'являють. Позивач, як співвласник квартири № 5 чи колектив співвласників будинку № 12 на вул. Горького, як співвласники зобов'язані здійснювати дії з виконання обов'язків з утримання своєї власності, або укласти договір на управління з будь-якою юридичною особою, чого не було зроблено. Відповідач жодним чином не міг вплинути на прийняття рішення співвласниками буд. 12 на вул. Горького та на прийняття рішення співвласником квартири № 5, яким є позивач, стосовно способу та обсягів утримання будинку. Позивач отримав роз'яснення відповідача у серпні 2017 року і рішень щодо зміни управління та утримання будинку на краще не приймав, що невід'ємно приведе до третього залиття. Між сторонами немає ніяких договірних відносин, а тому позивач не є споживачем послуг КП «Житлосервіс «Світанок». На підставі викладеного позовні вимоги позивача є необґрунтованими, тому просить відмовити у їх задоволенні. Третя особа у судовому засіданні, яке відбулося 13.10.2017 року, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку, що дана позовна заява підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З матеріалів справи вбачається, що квартира, розташована за адресою: [ADDRESS], на праві часткової власності (по 1/2 частці квартири) належить [PERSON] та [PERSON]. Вказане підтверджується копією договору купівлі-продажу квартири від 14.10.2011 року. Згідно акту від 10.01.2017 року, затвердженого директором КПЖ «Світанок», згідно заяви мешканця та виписки з журналу заявок по «ЕАДСС» 25.12.2016 року відбувся порив трубопроводу системи опалення, розташованого на горищі житлового будинку. Порив усунений працівниками «ЕАДСС» своєчасно. При огляді у квартирі № 5 встановлено: в залі на стіні підготовленій під обклеювання шпалер є жовті плями площею близько 3 кв.м. У верхній частині віконного укосу є плями площею близько 0.25 кв.м. Також, в даному акті зазначено, що за обопільною домовленістю з мешканцем буде виконано шпаклювання стіни та віконного укосу робітниками КПЖ «Світанок» з матеріалів підприємства. У відповідності до акту від 13.04.2017 року, затвердженого директором КПЖ «Світанок», квартира [ADDRESS] розташована на другому поверсі двоповерхового будинку. 12.04.2017 року проводилося опресовування квартальних колекторів системи опалення. При опресуванні будинку відбувся порив опалювальної системи, яка знаходиться на горищі, в результаті чого і були залиті кімнати у квартирі № 5. При обстеженні квартири виявлено: у кімнаті стеля площею 15 кв.м була підшита гіпсокартоними плитами, при намоканні вона впала та під час падіння були обідрані шпалери на стінах. На стелі металевий профіль, який тримав гіпсокартонні плити від навантаження деформувався. Під час падіння гіпсокартону був зачеплений пластикове підвіконня, яке тріснуло. У другій кімнаті на побіленій стелі видні мокрі рижі плями, на стінах на шпалерах видно сліди залиття, шпалери мокрі. Зі звіту про оцінку шкоди внаслідок затоплення квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS], складеного ТОВ «Агентство нерухомості «Дисконт», станом на 24.02.2017 року ринкова вартість шкоди складає 14127 грн. Згідно квитанції 0.0.772561887.1 від 24.05.2017 року позивачем за складання вказаного звіту було сплачено 1800 грн. 27.07.2017 року позивач звернулася до відповідача з заявою про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS], яке відбулося 12.04.2017 року. На вказану заяву відповідачем позивачу було надано відповідь №2170 від 15.08.2017 року, з якої вбачається, що з 01.07.2015 року набув чинності Закон України "Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку". Згідно ст. 9 цього Закону, усі повноваження з управління будинком належать співвласникам будинку. КП "Житлосервіс "Світанок" згідно ч. 4 ст. 13 Закону, надає позивачу послуги з утримання будинку та прибудинкової території до моменту створення позивачем свого ОСББ. Це означає те, що КП "Житлосервіс "Світанок" надає послуги співвласникам будинку згідно структури тарифу і грошових коштів, які надійшли від співвласників у якості оплати за послуги. Розмір тарифу у будинку №12 по вул. Горького у м. Сєвєродонецьку складає 1,3576 грн./1 кв.м (без урахування-двох квартир з індивідуальним опаленням). Цей розмір затверджений рішенням виконкому Сєвєродонецької міської ради від 23.09.2008 року № 1831 (розмір та структура тарифу є додатком до договору між сторонами). У вказаному будинку сталося залиття через аварію мережі центрального опалення на горищі будинку. Причиною цієї аварії є недостатність коштів для забезпечення якісного обслуговування. Співвласниками будинку недоплачено за послуги з утримання будинку та прибудинкової території за весь час обслуговування 9983,01 грн. Це означає, що підприємство вимушено обслуговувати будинок у суворій економії, що віддзеркалюється на якості послуг. Структура заборгованості приведена у додатку 1. Заборгованість по квартирі 5 станом на 01.08.2017 року 324,35 грн. Згідно ст. 8 Закону України "Про особливості здійснення прав власності у багатоквартирному будинку", співвласники несуть відповідальність за шкоду, заподіяну третім особам у результаті невиконання або неналежного виконання своїх обов'язків як співвласників. Відповідальність кожного співвласника визначається пропорційно до його частки співвласника. На підставі викладеного вище, з метою недопущення аварій у майбутньому пропонуємо позивачу сплатити заборгованість, що надасть можливість надавати якісні послуги і створити у своєму будинку ОСББ. КП "Житлосервіс "Світанок'' надасть необхідну організаційну допомогу та прийме участь у перегляді розміру витрат на управління будинком. Вирішуючи спір по суті суд виходив з наступного. Статтею 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками визнаються: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно з ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушено, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. На підставі ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У відповідності до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. У п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз'яснено, що, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню у повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувачем будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд є власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно із законом; виконавець - суб'єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Згідно п. 4, 5, 10 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» до повноважень органів місцевого самоврядування у сфері житлово-комунальних послуг належить: визначення виконавця житлово-комунальних послуг (крім послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з централізованого постачання гарячої води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) відповідно до цього Закону в порядку, затвердженому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства; управління об'єктами у сфері житлово-комунальних послуг, що перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, забезпечення їх належного утримання та ефективної експлуатації; здійснення контролю за дотриманням законодавства щодо захисту прав споживачів у сфері житлово-комунальних послуг; Пунктом 2 ч. 1 ст. 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій відносяться до житлово-комунальних послуг і включають: прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічного обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо. Відповідно до ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач має право одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг, а також на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди заподіяної його життю чи здоровю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Згідно ч. 2 ст. 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач зобов'язаний: 1) укладати договір з власником (співвласниками) на утримання на балансі відповідного майна; 2) утримувати на балансі майно, визначене договором з власником (співвласниками); 3) вести бухгалтерську, статистичну та іншу, передбачену законодавством, звітність відповідно до законодавства; 4) забезпечувати управління майном власними силами або укладати договір з юридичною особою на управління майном; 5) забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; 6) забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Суд звертає увагу на те, що балансоутримувачем будинку № 12 по вул. Горького м. Сєвєродонецька Луганської області є Комунальне підприємство «Житлосервіс «Світанок», про вказаний факт свідчить лист-відповідь КП «Житлосервіс «Світанок» №2170 від 15.08.2017 року та додаток до вказаного листа «Структура заборгованості співвласників житлового будинку № 12 на вул. Горького м. Сєвєродонецька». Також, під час судового розгляду справи представником відповідача не заперечувався той факт, що КП «Житлосервіс «Світанок» надає будинку № 12 по вул. Горького в м. Сєвєродонецьку Луганської області послуги з утримання будинку та прибудинкової території. Рівень та якість надання відповідних послуг передбачено Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року. Відповідно до п. 2 Правил технічне обслуговування жилих будинків - це комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів робот технічного обладнання. Система технічного обслуговування жилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Згідно п. 2.1.1. Правил планові огляди житлових будинків розподіляються на загальні та профілактичні. Загальні огляди передбачають комплексне обстеження комісією елементів приміщень будинку, а також їх зовнішнього благоустрою з метою визначення технічного і санітарного стану, виявлення несправностей і прийняття рішень щодо їх усунення, а також визначення готовності будинків до експлуатації в наступний період. Загальний огляд проводиться з періодичністю два рази на рік - навесні та восени (весняний та осінній огляди). Форма акта загального огляду жилого будинку наведена у додатку 1. Пунктом 2.1.4. Правил передбачено, що профілактичні огляди жилих будинків та їх конструктивних елементів здійснюються відповідними спеціалістами виконавця послуг відповідно до встановленої періодичності. Відповідно до п. 2.1.5 Правил та додатку № 2 періодичність проведення профілактичного обслуговування елементів жилих будинків га граничні строки невідкладної ліквідації виявлених несправностей елементів жилих будинків, а саме: системи централізованого опалення на горищах становить 2 місяці. З огляду на наведене, судом вбачається, що саме до обов'язків Комунального підприємства «Житлосервіс «Світанок» належить контроль за технічним станом будинку, шляхом проведення періодичних оглядів, поточного ремонту, з періодичністю, яка забезпечує ефективну експлуатацію будівлі з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту, реконструкції) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт або реконструкцію. Довідка № 715, видана КП «Житлосервіс «Світанок», у якій зазначено, що квартира [ADDRESS] не знаходиться на балансі КП «Житлосервіс «Світанок», судом до уваги не приймається, оскільки КП «Житлосервіс «Світанок» є балансоутримувачем будинку № 12 по вул. Горького м. Сєвєродонецька Луганської області в цілому, а не відповідної квартири. Суд звертає увагу на те, що у спорах про відшкодування шкоди діє презумпція заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2 ст.1166 ЦК України). Аналізуючи викладене, вбачається, що відповідачем не доведено відсутність вини у заподіянні позивачу майнової шкоди, а тому вказана шкода, розмір якої визначено звітом про оцінку, має бути відшкодована позивачу відповідачем в повному обсязі. З огляду на викладене, суд доходить висновку про необхідність задоволення позовних вимог в частині стягнення з відповідача на користь позивача майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS], в розмірі 14127 грн. та витрат на проведення оцінки майнової шкоди в сумі 1800 грн. Щодо позовних вимог в частині стягнення моральної шкоди в сумі 5000 грн. суд зазначає наступне. Як вбачається з п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.95 із подальшими змінами, внесеними згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду України №5 від 25.05.2001 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. У відповідності до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала за наявності її вини. Згідно п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 року, із змінами внесеними постановою № 5 від 25.05.2001 року, «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. В п.п. 5, 9 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995 року № 4, вказано, що суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Разом з тим, згідно методичних рекомендацій «Про відшкодування моральної шкоди», наданих Міністерством юстиції України листом від 13.05.2004 року за №35-13/797, моральну шкоду не можна відшкодувати в повному обсязі, так як немає (і не може бути) точних критеріїв майнового виразу душевного болю, спокою, честі, гідності особи. Будь-яка компенсація моральної шкоди не може бути адекватною дійсним стражданням, тому будь-який її розмір може мати суто умовний вираз. У будь-якому випадку розмір відшкодування повинен бути адекватним нанесеній моральній шкоді. Аналізуючи викладене, вбачається, що внаслідок бездіяльності відповідача позивачу було завдано моральну шкоду, яка полягає у психологічних стражданнях, яких вона зазнала внаслідок залиття квартири та пошкодження її майна. З огляду на викладене, зважаючи на глибину душевних страждань позивача,

Outcome: partial