Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-15 00:00:00

У серпні 2019 року позивач [PERSON] звернувся до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до відповідача [PERSON] про відшкодування шкоди. Свої позовні вимоги [PERSON] обґрунтовував тим, що йому на праві власності належить квартира [ADDRESS] . Позивач зазначив, що 15 червня 2019 року з вини [PERSON] , власника квартири [ADDRESS] , відбулось залиття квартири позивача, унаслідок якого [PERSON] заподіяно збитків у сумі 46814,10 грн, що підтверджується висновком експертного будівельно-технічного дослідження від 19 липня 2019 року № 19/07-2019, складеним ТОВ "Судово-Експертний Альянс". З цих підстав позивач просив суд стягнути з відповідача на його користь збитки у сумі 46814,10 грн, витрати на проведення експертного будівельно-технічного дослідження у сумі 4500,00 грн; витрати на професійну правничу допомогу у сумі 7800,00 грн та судовий збір у сумі 768,40 грн. Заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 10 серпня 2020 року позовні вимоги задоволено. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 12 лютого 2021 року скасовано заочне рішення суду та призначено справу до розгляду в загальному порядку. До закінчення підготовчого судового засідання представник позивача подав заяву про збільшення позовних вимог, в якій просив суд стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] збитки у сумі 50600,00 грн, витрати на проведення експертного будівельно-технічного дослідження у сумі 4500,00 грн; витрати на професійну правничу допомогу у сумі 7800,00 грн та судовий збір у сумі 768,40 грн. Відповідач відзив на позову заяву [PERSON] до суду не подав. Представник позивача у судовому засіданні підтримав позовні вимоги свого довірителя частково, просив стягнути з відповідача на користь його довірителя вартість ремонтно-будівельних робіт і застосовних матеріалів при проведенні робіт з усунення пошкоджень, які виникли внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , визначених у висновку експертного будівельно-технічного дослідження від 19 липня 2019 року № 19/07-2019, складеного ТОВ "Судово-Експентний Альянс", за вирахуванням податку на додану вартість, що становить 37451,20 грн. Судові витрати представник позивача просив не присуджувати з [PERSON] . Представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги визнав частково, не заперечував проти стягнення з його довірителя вартості ремонтно-будівельних робіт і застосовних матеріалів при проведенні робіт з усунення пошкоджень, які виникли внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , визначених у висновку експертного будівельно-технічного дослідження від 19 липня 2019 року № 19/07-2019, складеного ТОВ "Судово-Експентний Альянс", за вирахуванням податку на додану вартість, що складають 37451,20 грн. Заслухавши вступні слова представників сторін, дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази, суд дійшов такого висновку. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] (а. с. 7-8). Квартира, яка розташована поверхом вище, - [ADDRESS] , належить на праві власності [PERSON] (а. с. 9-10). 15 червня 2019 року відбулось залиття квартири, що належить на праві власності позивачеві. Указаний факт підтверджується актом від 15 червня 2019 року, складеним комісією ЖБК "Оболонь-9". В акті зазначено, що залиття трапилось внаслідок прориву бойлера у квартирі [ADDRESS] (а. с. 14-15). Згідно з ч. 1 та ч. 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільно-правова деліктна відповідальність - це забезпечений державним примусом обов`язок відповідальної особи відшкодувати потерпілому заподіяну шкоду. Аналіз положень ст. 1166 ЦК України дозволяє дійти висновку про те, що загальною підставою деліктної відповідальності є протиправне, винне діяння заподіювача шкоди (цивільне правопорушення), яке містить такі складові: протиправна поведінка особи, настання шкоди, причинний зв`язок між ними та вина заподіювача шкоди. Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою розуміється майнова шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стає об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди (умислу або необережності). Відсутність будь-якої з цих умов є підставою для звільнення особи від відповідальності, якщо інше не встановлено законом. Законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимог ст. 1166 ЦК України покладено на відповідача (такий висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 23 січня 2018 року у справі № 753/7281/15-ц). Нормами ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України на сторін справи покладено обов`язок довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідачем не надано доказів, які б спростовували його вину у залитті квартири позивача. Ст. 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Право на відшкодування матеріальних збитків серед способів захисту цивільних прав передбачене ст. 22 ЦК України. Так, ст. 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо). Виходячи з наведених законодавчих норм, слід зробити висновок, що повне відшкодування шкоди можливе лише у випадку відшкодування потерпілій стороні всіх витрат, які необхідно понести потерпілим для відновлення їхньої квартири після залиття. Згідно з висновком експертного будівельно-технічного дослідження від 19 липня 2019 року № 19/07-2019, складеним ТОВ "Судово-Експертний Альянс", вартість ремонтно-будівельних робіт і застосовних матеріалів при проведенні робіт з усунення пошкоджень, які виникли внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , складає 46814,00 грн з урахуванням податку на додану вартість (а. с. 17-52). Описані у висновку експертного дослідження пошкодження відповідають тим, які були вказані в акті залиття від 15 червня 2019 року. Пп. 1 п. 180.1 ст. 180 ПК України передбачено, що платником податку на додану вартість є будь-яка особа, що провадить або планує провадити господарську діяльність і реєструється за своїм добровільним рішенням як платник податку у порядку, визначеному ст. 183 цього розділу. Отже, вартість відновлювального ремонту пошкодженої речі сплачується особою, яка винна у заподіянні збитків, з урахуванням податку на додану вартість або стягується судом лише у випадку, якщо виконавець послуг з ремонту пошкодженої речі є платником податку на додану вартість. [PERSON] не надав належних та допустимих доказів на підтвердження факту оплати ним ремонту квартири [ADDRESS] , здійсненого особою, яка надає послуги з ремонту об`єктів нерухомості та є платником податку на додану вартість. Зважаючи на викладене та те, що вартість ремонтно-будівельних робіт і застосовних матеріалів при проведенні робіт з усунення пошкоджень, які виникли внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , у висновку експертного будівельно-технічного дослідження від 19 липня 2019 року № 19/07-2019 розрахована експертом з урахуванням податку на додану вартість, суму збитків, яка підлягає стягненню з [PERSON] на користь [PERSON] , слід зменшити на суму вказаного податку. Таким чином, суд дійшов висновку про необхідність стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] збитки у сумі 37451,20 грн. Оскільки представник позивача відмовився від компенсації судових витрат з відповідача, суд відмовляє в присудженні їх з [PERSON] на користь [PERSON] .

Outcome: partial