Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-14 00:00:00

Позивач - [PERSON] звернулася з позовом до суду відповідно до якого просить стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» (ідентифікаційний код юридичної особи 00178353, місцезнаходження якого: 51400, Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул.. Соборна, 76) на користь [PERSON] ( і.п.н. [NUMBER] зареєстрована ( [ADDRESS] ) у відшкодування моральної шкоди у розмірі 500 000 грн. (п`ятсот тисяч) грн... Позовні вимоги мотивовані тим, що її чоловік, [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] виданого 31 березня 2017 року Першотравенським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області. Актовий запис №105. Факт її із [PERSON] шлюбних відносин підтверджується свідоцтвом про шлюб серія [NUMBER] виданим Виконавчим комітетом Хорошівської сільської ради Петропавлівського району Дніпропетровської області 24.04.2015 року (повторно). Актовий запис №15 від 08.09.1979 року. Відповідно до довідки про причинний зв`язок смерті з професійним захворюванням або трудовим каліцтвом серія [NUMBER] виданої Міжрайонною профпаталогічною МСЕК 21.07.2017 року, було встановлено факт наявності чинного зв`язку між смертю її чоловіка [PERSON] та його професійним захворюванням встановленим ВЕК 27.12.2011 року. Довідками МСЕК №073201 від 09.11.2016 року та № 043874 від 09.11.2016 року [PERSON] було встановлено 100% втрати профпрацездатності, визначено першу групу інвалідності та потребу у сторонньому догляді. Відповідно до даних трудової книги [PERSON] серія [NUMBER] її чоловік з 18.06.2001 року почав працювати на підприємстві шахта «Степова» ДП ДХК Павлоградвугілля» яке з часом перейшло до ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля». Звільнився [PERSON] з підприємства ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» 29.08.2011 року у зв`язку із незадовільним станом здоров`я по п.2 ст.40 КЗпП. Діагноз було встановлено [PERSON] антракосилікоз першого ступеню. Зі смертю чоловіка вона зазнала непоправних втрат. Разом із чоловіком в них були плани на майбутнє, бажання жити у селі та займатись господарством, через ведення садівництва та огородництва реалізовувати себе як люди. Зі смертю чоловіка вона позбавлена не лише близької людини, але і вірного помічника у житті, факт втратила сенс життя та будь яких планів на майбутнє. В зв`язку з втратою її чоловіка [PERSON] вона зазнала значні душевні страждання, душевного болю, відчула сильний емоціональний стрес, наслідками якого стала часткова втрата сну на тривалий час, постійні головні болі, підвищена нервозність, переживання за її майбутнє, постійне усвідомлення кінця власного життя, що негативно впливає на її психологічний та загальний стан (фізичне здоров`я). Розмір відшкодування моральної шкоди - тяжкість та незворотність наслідків смерті близької людини, чоловіка, вона вважає повинен бути розрахований виходячи врахування матеріального стану відповідача та часу переживання моральних страждань нею, який буде тягнутись все її життя. А тому розмір спричиненої їй моральної шкоди становить 500 000 (п`ятсот тисяч) грн.. 00 коп. Позивач в судовому засіданні позов підтримала та просить його задовольнити. Представник відповідача-1 в судове засідання не з`явився, про судові засідання був повідомленний належним чином, про що є їх заява, представник відповідача знав про поновлення справи після її зупинення, але в судове засідання не з"явився. В попередніх судових засіданнях заперечував проти задоволення позовних вимог, зазначивши, що вини підприємства в смерті чоловіка позивача немає. Представник відповідача-2 в судове засідання не з`явився, до початку розгляду справи від представника відповідача надійшла заява, відповідно до якої він просить справу розглянути у відсутність їх представника. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про смерть [PERSON] помер [INFO] у віці 60 років. (а.с.7). Відповідно до свідоцтва про шлюб встановлено, що [PERSON] одружився з [PERSON] , яка після одруження змінила своє прізвище на [PERSON] . (а.с.6). Відповідно до довідки серії [NUMBER] виданої Міністерством охорони здоров"я України в Дніпропетровській області встановлено, що [PERSON] має першу групи інвалідності, причиною інвалідності є професійні захворювання. (а.с.8) Відповідно трудової книги серії [NUMBER] виданої [PERSON] встановлено, що останній з 18.06.2001 року був прийнятий на посаду підземного гірника 3 розряду ДП ДХК «Павлоградвугілля». 29.08.2011 року був звільнений за станом здоров`я. (а.с.11-13) Відповідно до виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого від 27 вересня 2016 року встановлено, що [PERSON] протипоказана робота у підземних умовах, в умовах несприятливого мікроклімату, в умовах пилу, шуму та фізичного навантаження. (а.с.14-15) Відповідно до медичного висновку від 27.09.2016 року № 1264 встановлено діагноз професійного захворювання. (а.с.16-17) Відповідно до акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання встановлено, що згідно з Державними санітарними нормами та правилами «Гігієнічна класифікація праці за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процессу», затвердженими Наказом Міністерства охорони здоровя України від 08.04.2014 року № 248 оцінка умов праці гірника ремонту гірничих вироботок дільниці ремонтно-відновлювальних робіт ВСП «Шахтоуправління Першотравенське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» [PERSON] віднесена: про наявність хімічних речовин в повітрі робочої зони - до 3 класу 2 ступеню «Шкідливі»; по рівню шуму шумового навантаження - до 3 класу 2 ступеню «Шкідливі»; по показникам мікроклімату - до 3 класу 1 ступеню «Шкідливі»; по показникам освітлення - до 3 класу 2 ступеню «Шкідливі»; по важкості праці - до 3 класу 3 ступеню «Шкідливі»; по напруженості праці - до 3 класу 2 ступеню «Шкідливі». (а.с.21-22). Віповідно до висновку експерта № 188 від 28.03.2017 року встановлено, що причина смерті [PERSON] настала від інтоксікації, яка розвинлась в наслідок бронхогеннй рак нижньої долі лівої легені з метастазами у мозочок та печінку. (а.с.23-27). Відповідно до акту №11 від 21.07.2017 визначення причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням або трудовим каліцтвом КЗ "Обласний клінічний центр медико-соціальної експертизи" Дніпропетровської обласної ради" у складі комісії міжрайонної профпатологічної МСЕК установлено основний діагноз причина смерті: антракосиликоз, осложненный раком нижней доли левого легкого с метастазами в мозжечок и печень, интоксикация. Питання, щодо встановлення факту причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням, регулюються «Інструкцією про встановлення причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням (отруєнням) або трудовим каліцтвом», затвердженої Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 15.11.2005 року № 606 та «Положенням про медико-соціальну експертизу», затвердженим Постановою КМУ від 03.12.2009 року № 1317. Відповідно до п.2.1 Інструкції про встановлення причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням (отруєнням) або трудовим каліцтвом, затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я від 15.11.2005 року № 606 (далі - Інструкція), передбачено, що перелік МСЕК, на які покладаються функції щодо встановлення причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням (отруєнням) або трудовим каліцтвом, затверджується відповідним наказом Міністерства охорони здоров`я Автономної Республіки Крим, управлінь охорони здоров`я обласних, Севастопольської міської і головного управління охорони здоров`я та медичного забезпечення Київської міської державних адміністрацій. Таким чином, органом, який встановлює причинний зв`язок смерті з професійним захворюванням або трудовим каліцтвом, є лише медико-соціальна експертна комісія. Згідно п.п.2.4 розділу 2 Інструкції, розгляд питання про встановлення причинного зв`язку смерті з професійним захворюванням (отруєнням) або трудовим каліцтвом проводиться на підставі таких документів: направлення роботодавця чи профспілкового органу підприємства, на якому потерпілий одержав травму чи професійне захворювання (отруєння), або робочого органу виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України або лікарсько- консультаційної комісії лікувально-профілактичного закладу, суду чи прокуратури; свідоцтва про смерть або його копії; посмертного епікризу; оригіналу медичної карти; копії протоколу патолого-анатомічного розтину з гістологічним дослідженням, чи акту судово-медичного та судового гістологічного дослідження (якщо вони були проведені); акта про нещасний випадок на виробництві, якщо був нещасний випадок; медико-експертної справи померлого. Так, відповідно до п.п. 1 п. 11 Положення, міські, міжрайонні, районні комісії визначають: причини смерті особи з інвалідністю або особи, ступінь втрати працездатності якої визначений комісією у відсотках на підставі свідоцтва про смерть у разі, коли законодавством передбачається надання пільг членам сім`ї померлого. Згідно до ч. 1-3 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Відповідно до ч.2 ст.1168 УК України моральна шкода, завдана смертю фізичної особи, відшкодовується її чоловікові (дружиш), батькам (усиновлювачам), дітям (усиновленим), а також особам, які проживали з нею однією сім"єю. Відповідно до положень статті 13 Закону України «Про охорону праці» саме на роботодавця покладено обов`язок створення на кожному робочому місці в кожному структурному підрозділі умов праці, відповідно до нормативно-правовихактів, а також забезпечення додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці. Роботодавець несе безпосередньо відповідальність за порушення зазначених вимог. Згідно зі статтею 153 КЗпП України на всіх підприємствах установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці. Забезпечення безпечних умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Умови праці на робочому місці, безпека технологічних процесів, машин, механізмів, устаткування та інших засобів виробництва, стан засобів колективного та індивідуального захисту, що використовується працівником, а також, санітарно-побутові умови повинні відповідати вимогам нормативних актів з питань охорони праці. Відповідно до статті 173 КЗпП України, шкода, заподіяна працівникам каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, пов`язаним з виконанням трудових обов`язків, відшкодовується у встановленому законодавством порядку. У пункті 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди`роз`яснено, що суд має врахувати характер та обсяг заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, ступінь вини відповідача у кожному конкретному випадку, а також інші обставини, зокрема, характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість завданої травми, наслідки тілесних ушкоджень, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках. З огляду на викладене є правомірними та підлягає частковому задоволенню заявлена позивачем позовна вимога щодо відшкодування моральної шкоди в звязку зі смертю чоловіка причиною якої є професійне захворювання. Згідно ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до ч.2 ст. 263 ЦПК України законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Відповідно до ч.5 ст. 263 ЦПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. На підставі викладеного,

Outcome: partial