Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-17 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом, в якому просила стягнути на її користь з відповідачів в солідарному порядку на відшкодування завданої матеріальної шкоди 5833,64 грн., на відшкодування завданої моральної шкоди в розмірі 5000,00 грн., судовий збір, витрати на правову допомогу. В обгрунтування вимог позивач вказавла що вона є власником квартири [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] особисто не проживає поверхом вище у квартирі [NUMBER] того ж будинку, але в квартирі мешкає її син - відповідач [PERSON] , якому вона надала право найму цієї квартири. З листопада 2017 року квартира позивача регулярно затоплюється з боку [PERSON] , [PERSON] , в зв`язку з чим позивач регулярно зверталась до керівництва ОСББ "Вікторія", на балансі якого перебуває будинок [ADDRESS] . 06.01.2018 року позивач повторно звернулась в письмовій формі до ОСББ про залиття, внаслідок чого 08.01.2018 року був складений акт комісією ОСББ. 02.03.2018 року квартиру позивача було знову затоплено. Згідно з актом комісії ОСББ «Вікторія» від 02.03.2018 року, причиною залиття стелі ванної кімнати та туалету в квартирі стало протікання труб водопостачання зі сторони власника квартири [PERSON] . Відповідачі добровільно відшкодовувати завдану шкоду не бажають попри неодноразові звернення позивача. Крім того, позивач пояснила, що їй завдано і моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження та неможливості нормального користування майном, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Залиття квартири створює для позивача та її сім`ї дискомфорт та нервове напруження, в квартирі постійно відчувається запах плісені. 04.09.2018 року від відповідачів [PERSON] та [PERSON] надійшли відзиви на позовну заяву. Відповідачі позов не визнали та пояснили, зокрема, наступне. [PERSON] не є власником квартири [ADDRESS] . Щодо актів про залиття ванної кімнати та туалету квартири [NUMBER] , то відповідач вважає, що вони оформлені з порушенням процедури, без урахування інтересів відповідачів. Про факт затоплення квартири [PERSON] не була повідомлена. Ні позивач, ні комісія не звертались до [PERSON] з пропозицією прийняти участь в обстеженні квартири [NUMBER] , а про результати обстеження ніхто не повідомляв, зі змістом актів не ознайомлював. Відповідачі вказують, що усі доводи позивача не підтверджені належним чином. Крім того, відповідачі вважають, що саме з вини позивача стались затоплення квартири, оскільки було здійснено демонтаж загальної труби гарячого водопостачання в її квартир, замінено сталеву трубу на пластикову, яка примикала до стелі. Відповідачі вказали, що комісія ОСББ «Вікторія» складаючи висновк про причини замокання стелі перевищила свої повноваження, тому що у своєму складі не мала ні обладнання, ні фахівців, які беззаперечно могли б встановити та довести причини затікання стелі в квартирі [NUMBER] . Відповідачі зазначають, що ніхто офіційно не проводив обстеження стану комунікацій з водопостачання в квартирі відповідача, проте комісія ОСББ «Вікторія», як зацікавлена сторона у знятті з себе відповідальності за загальний стан комунікацій будинку вирішила упереджено перекласти провину за замокання стелі в ванній кімнаті та туалеті квартири [NUMBER] саме на власника квартири [NUMBER] , яка розташована поверхом вище. Крім того, наголосили, що однією з причин затоплення міг бути неналежний стан всього стояка з трубою гарячого постачання та несистематичне постачання гарячої води. Щодо наданого позивачем висновку - дослідження судового експерта Свістунова І.С., то відповідач зазначає, що він не був виготовлений для суду та експерт не був попереджений про кримінальну відповідальність. 18.11.2019 року від позивача надійшла заява про проведення розгляду справи без її участі, позов підтримала у повному обсязі. Додатково вказала, що свідки категорично відмовляються від явки до суду, а тому просила розглядати справу на підставі наявних в справі доказів (а.с. 100). За її участі в судовому засіданні позовні вимоги підтримувала, просила задовольнити, з підстав зазначених в позовні заяві. Зазначила, що в жовтні 2017 року відбулось затоплення, вода текла З потолка в приміщеннях туалету та ванної. При зверненні до сусідів зверху, останні зазначили, що в них сухо. Пояснила, що до затоплення відповідачем в квартирі [NUMBER] було допущено сторонне втручання до подачі гарячої води, була вибита стінка, переставлені умивальник та ванна. Заміна труб відбувалась за плиткою. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи належним чином повідомлена. В судовому засіданні відповідач [PERSON] пояснив, що позивач перекручує докази, надає недостовірну інформацію. Так, позивачу належить лише 1/2 частина квартири [ADDRESS] . Відповідачів не було повідомлено про створення комісії, відповідачі не були присутнім при обстеженні майна. Заперечував щодо висновку експерта, вказав, що експерт склав висновок без зазначення якими методами та розрахунками останній корстувався. Просив врахувати, що у позивача було проведено заміну труби. Заслухавши учасників судового розгляду за їх участі в судовому засіданні, оцінивши зібрані в матеріалах справи докази, покази свідків, суд приходить до наступного. Відповідно до ч.1 ст.177 ЖК України громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітинах та в інших місцях загального користування. Згідно п.7 "Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями", затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 року №572 власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, серед іншого, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). У відповідності до загальних підстав цивільно-правової відповідальності, при вирішенні даного спору обов`язковому з`ясуванню підлягає наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діяннями заподіювача та вини останнього і в її заподіянні. Розмір збитків, що підлягає відшкодуванню, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі у відповідності до вимог ст. 1192 ЦК України. Відповідно до ч. 1 ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Згідно свідоцтва [NUMBER], право власності на квартиру [ADDRESS] належить [PERSON] (а.с. 8). Зі змісту актів від 08.01.2018 року, 02.03.2018 року вбачається, що в квартирі [NUMBER] були виявлені п`яна підтоплення водою на стелі в ванній кімнаті та туалеті, причиною залиття стелі ванної кімнати та туалету стало протікання труб водопостачання зі сторони власника квартири [NUMBER] [PERSON] , що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (а.с. 18 та а.с. 18 на звороті). Голова ОСББ «Вікторія» [PERSON] 03.03.2018 року надав відповідь за №14 [PERSON] про те, що в квартирі [ADDRESS] , проживає та зареєстрований є [PERSON] з сім"єю, власник квартири [PERSON] в квартирі не проживає. [PERSON] на день надання відповіді замінив трубу стояка гарячого водопостачання на еталопластикову замість труби із чорного металу на з"єднанні з якою було протікання води, усунув протікання води на зливі з ванної, проте протікання продовжується. (а.с. 5). 31.08.2018 року голова ОСББ «Вікторія» [PERSON] надав відповідь за №57 [PERSON] про те, що в квартирі [ADDRESS] , де мешкає [PERSON] , було замінено у ванній та туалеті трубу гарячого водопостачання з чорного металу на пластикову трубу з звуженням діаметру труби при вході та виході на полотенцесушитель. Завуження труби гарячого водопостачання порушує будівельні норми так як зменшує тиск подачі гарячої води на інші квартири по стояку (а.с. 43). Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим права фізичної або юридичної особи, а також шкода задана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Згідно частини першої ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В судовому засіданні допитано свідка [PERSON] , який є сусідом сторін та пояснив, що в осени 2017 року разом з головою ОСББ [PERSON] піднімався в квартиру [NUMBER] з потолка текла вода. Влітку 2012 року в даній квартирі проводилась заміна аварійного полотенцесушителя, роботи проводились власницею квартири в часному порядку. Свідок [PERSON] пояснив, що підписував акт про затоплення та бачив у квартирі [NUMBER] сліди затоплення. Голова правління ОСББ "Вікторія" - [PERSON] телефонував до [PERSON] , але його дома не було. Причину протікання свідок зазначити не зміг, вказав, що данним питанням займався голова ОСББ - [PERSON] , який повідомив йому про причину затоплення. Зазначив, що при обстеженні квартири [NUMBER] , яка знаходиться поверхом вище він присутнім не був. Свідок [PERSON] , який є головою ОСББ " Вікторія" пояснив, що до нього неодноразово зверталась [PERSON] з приводу підтоплень її квартири [NUMBER] . При зверненні до власників квартири [NUMBER] , останні в день затоплення, в квартирі були відсутні, тому виникла необхідність перекриття гарячої води, після чого залиття припинилось. При обстеженні квартир [NUMBER] , [NUMBER] , [NUMBER] залиття виявлено не було. Зазначив, що йому відомо про те, що в квартирі [NUMBER] було демонтовано "ложний" потолок з метою виявлення причин затоплення. Свідок звертався з листом до власника квартири [NUMBER] , останній намагався виявити причини залиття з метою його усунення, але відразу встановити причину не виявилось за можливе. Зазначив, що не є експертом тому не може зазначити де саме було протікання. Власника квартири [NUMBER] не запрошували для складання акту, але останній знав про затікання. Пояснив, що [PERSON] проводила заміну труби на пластикову і вивела останню на полотенцесушитель. [PERSON] замінював коліно. Дозволи на заміну труб не зберіглись. Оцінивши покази свідків, суд дійшов до висновку, що вони не є достатніми доказами які вказують на те, що затоплення квартири позивача сталось з вини відповідачів, оскільки жоден зі свідків не був присутнім у квартирі [PERSON] , не є особами які наділені повноваженнями на встановлення причин затоплення та в повній мірі розуміються на вказаних питаннях, свідки не змогли підтвердити, що саме через несправність труб у квартирі відповідачів було здійснено затоплення квартири позивача. Згідно з п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76 та додатку №4 у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Акт складається комісією у складі: головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка, представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та гарячого водопостачання, також в акті чітко зазначаються причини залиття та висновки і рекомендації комісії про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду. При цьому з актом ознайомлюються мешканці квартир, які мають відношення до складеного акту. Акти від 08.01.2018 року та від 02.03.2018 року ( а.с. 18) не є належними та допустимими доказами, оскільки акти складено без залучення головного інженера виконавця послуг, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка. Не було ознайомлено зі складеними актами відповідачів, як і не було зафіксовано їх відмову щодо ознайомлення зі складеним актом. Слід зауважити, що в складеному 02.03.2018 року акті, вказано причиною залиття - протікання труб водопостачання зі сторони власника квартири [NUMBER] , при цьому, обстеження у квартирі відповідачів не проводилось та факт їх несанкціонованого втручання в роботу труб водопостачання не встановлено та не підтверджено належними доказами. З актом не ознайомлено ні позивача, ні відповідачів. З показів свідка [PERSON] , який був членом комісії при складанні акту про залиття вбачається, що саме голова ОСББ [PERSON] на власний розсуд визначив причину затоплення. Щодо підтвердження розміру завданих збитків позивач посилається на висновок експертного дослідження №06/05-2018 від 12.05.2018 року, проведеного судовим експертом Свістуновим І.С., згідно якого вартість завданої матеріальної шкоди внаслідок залиття приміщень квартири [ADDRESS] , що сталось 02.03.2018 року складає 3798,20 грн. (а.с. 17). Відповідно до ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (допустимість доказів). Зі змісту наданого експертного дослідження вбачається, що його було проведено поза межами судового розгляду, та в установленому ЦПК України порядку судовий експерт не був попереджений про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. У відзиві на позовну заяву відповідачі заперечували щодо врахування даного доказу судом та в ході судового розгляду позивачем не було заявлено клопотання про призначення відповідної судової експертизи. За таких обставин, доказ - висновок експертного дослідження на підтвердження розміру збитків є недопустимим. З пояснень свідків та сторін вбачається, що як позивач так і відповідачі здійснювали заміну труб у квартирах якими вони користуються, докази про проведення вказаних робіт у спосіб визначенний правовими нормами у сторін відсутні, тому суд приходить до висновку про те, що обидві сторони допустили халатне відношення щодо невжиття всіх заходів по унеможливленню завдання шкоди шляхом належного використання та збереження підключення до санітарно-технічного обладнання, за таких обставин встановити, що стало причиною залиття квартири позивача не виявилось можливим. Таким чином, у встановленому порядку позивачем не доведено вину відповідачів у затопленні квартири та завданні збитків, що вказує на відсутність підстав для задоволення позовних вимог. Оскільки вину відповідачів в залитті квартири [NUMBER] не доведено, то підстави для стягнення моральної шкоди відсутні. На підставі викладеного, суд відмовляє у задоволенні позову в повному обсязі.

Outcome: dismissed