Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-22 00:00:00

В березні 2019 року директор Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Преміум Актив" Маловічко А.М. звернувся до суду з зазначеним позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. Позивач просить стягнути з відповідача на користь ТОВ "Фінансова\~компанія "Преміум\~Актив" заборгованість за договором про надання позики в розмірі 24312,00 грн. та покласти на відповідача витрати пов`язані з розглядом справи у суді в розмірі 1921,00 грн. Сторони у судове засідання не з`явились. Представник позивача в судове засідання не з`явився, подав клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення сторін. Частиною 5\~статті 279\~ЦПК України\~передбачено,\~що суд\~розглядає справу\~в порядку\~спрощеного позовного\~провадження без\~повідомлення сторін\~за наявними\~у справі\~матеріалами,\~за відсутності\~клопотання будь-якої\~зі сторін\~про інше.За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін Відповідач в судове засідання не з`явилася, про дату, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином, заяву із запереченням проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження та відзиву на позов у встановлений судом строк не подала, про причини неявки суд не повідомила. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України). Відповідно до частин 2-6 статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, серед іншого, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). З огляду на предмет позову, зокрема, те що дана справа є малозначною справою і ціна позову не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Судом встановлено, що між ТОВ "Фінансова компанія є гроші" та громадянкою [PERSON] було укладено договір №2393400781-028167 від 03.08.2018 про надання позики, в тому числі і на умовах фінансового кредиту (а.с.14-20). Ч.1 ст.12 Закону України «Про електронну комерцію» від 03.09.2015 регламентуються вимоги до підпису сторін договору, а саме: якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання, зокрема, електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. Таким ідентифікатором є СМС-повідомлення з кодом, який зазначений у тексті договору у розділі «Підписи сторін», що означає, що відповідач підтвердив свою згоду на укладення та умови вищезазначеного договору. Згідно з п.2.1 Договору, позикодавець на умовах цього Договору надає Позичальнику кошти у позику на умовах фінансового кредиту, що виражена у грошових коштах у національній валюті України, відповідно до заявки на отримання Позики та відповідно до умов цього Договору, а Позичальник зобов`язується отримати (прийняти) та повернути Позику та сплатити Суму процентів користування позикою в порядку і в строк, визначений цим договором. Відповідно до умов п. 10.1.3. Договору, Позичальник зобов`язується вчасно повернути Позику та сплатити суму процентів за користування Позикою. Позивач свої зобов`язання за Договором виконав у повному обсязі, а саме: надав відповідачу позику у розмірі, встановленому Договором, що підтверджується платіжним дорученням №5320 від 03.08.2018 (а.с.28). 15.01.2019 між ТОВ "Фінансова\~компанія є\~гроші"\~(далі\~Клієнт)\~та ТОВ "Фінансова компанія "Преміум Актив" (далі Фактор) було укладено договір про надання фінансових послуг факторингу №1501/1, відповідно до якого Клієнт відступив фактору свої права Вимоги заборгованості по кредитних договорах, укладених з Боржниками, у зв`язку з чим гарантії, надані боржниками щодо заборгованостей, стали дійсними для Фактора та вважаються наданими Фактору, а також до Фактора перейшли всі пов`язані з ними права, зокрема право грошової вимоги щодо сум основного боргу, нарахованих та несплачених Боржниками відсотків, неустойок у повному обсязі (а.с.10-13). У порушення ст.509, 526, 1046 ЦК України та умов договору №2393400781-028167\~від 03.08.2018\~про надання\~позики,\~в тому\~числі і\~на умовах\~фінансового кредиту, відповідач зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконав. У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за договором про надання позики, в тому числі і на умовах фінансового кредиту, станом на 15.01.2019 року відповідач має заборгованість 24312,00 грн., з яких: - 3000,00 грн. заборгованість за кредитом; - 9162,00 грн. заборгованість по процентам за користування кредитом; - 12150,00 грн. нараховано пені. Статтею 1046 ЦК України передбачено, що за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України). Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина перша статті 626 ЦК України). Визначення поняття зобов`язання міститься у частині першій статті 509 ЦК України. Відповідно до цієї норми зобов`язання - це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно з нормою статті 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (стаття 611 ЦК України). Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (стаття 610 ЦК України). Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк. Згідно ст. 2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» від 02.09.2014 року за № 1669-VII на час проведення антитерористичної операції забороняється нарахування пені та /або штрафів на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитними договорами та договорами позики з 14 квітня 2014 року громадянам України, які зареєстровані та постійно проживають або переселилися у період з 14 квітня 2014 року з населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція. Банки та інші фінансові установи, а також кредитори зобов`язані скасувати зазначеним у цій статті особам пеню та/або штрафи, нараховані на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитними договорами і договорами позики у період проведення антитерористичної операції. Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» від 02.09.2014 року за № 1669-VII період проведення антитерористичної операції - час між датою набрання чинності Указом Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14 квітня 2014 року № 405/2014 та датою набрання чинності Указом Президента України про завершення проведення антитерористичної операції або військових дій на території України. Відповідно до 4.2 ст. 1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» від 02.09.2014 року за № 1669-VII територія проведення антитерористичної операції - територія України, на якій розташовані населені пункти, визначені у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року "Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України" від 14 квітня 2014 року № 405/2014. Як визначено у прикінцевих та перехідних положеннях Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» (стаття 11) дія цього Закону поширюється на період проведення антитерористичної операції та на шість місяців після дня її завершення. За відомостями відділу державної реєстрації виконавчого комітету Ізюмської міської ради Харківської області від 09.04.2019 року № 609 відповідач [PERSON] зареєстрована в місті Ізюм Харківської області (а.с.55). Місто обласного значення - м. Ізюм (Ізюмська міська рада) та Ізюмський район входить до Переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України № 1275-р від 02.12.2015 року. Тобто мораторій на нарахування пені та штрафів на основну суму заборгованості за зобов`язаннями за договором позики накладається відповідно до вимог вказаного Закону з 14 квітня 2014 року і застосовується до боргових сум заборгованості за договором позики, які виникли після 14 квітня 2014 року. Згідно ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Суд вважає, що сума пені в розмірі 12150,00 грн. не підлягає стягненню згідно норм вищезазначеного Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції». Таким чином, позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Преміум Актив" підлягає частковому задоволенню, а саме: підлягає стягненню 12162,00\~грн. (3000,00 заборгованість за кредитом; 9162,00 грн. заборгованість по процентам за користування кредитом). Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тому судовий збір підлягає стягненню з відповідача у сумі 960,88 грн.

Outcome: partial