Jurisdiction: civil
Date: 2016-03-15 00:00:00

В серпні 2015 року до Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області звернувся [PERSON] з позовом до інформаційно-аналітичного тижневику "Пульс: новини, факти, коментарі" про захист ділової репутації шляхом спростування недостовірної інформації. В обґрунтування позову вказав, що 08 липня 2015 року у номері №27 (365) в інформаційно - аналітичному тижневику "Пульс: новини, факти, коментарі" на сторінках 6-7 було опубліковано статтю, автора [PERSON], під назвою " [PERSON] у криворожских детей " Жуковку" украл". У цій статті відповідач розмістив недостовірну інформацію, щодо [PERSON] та порочить його честь та гідність. У даній статті, викладено матеріал, що не відповідає дійсності, а саме мовою оригіналу " ... А дело в том, что в начале 2000-х, в момент приватизации "Укррудпрома", когда [PERSON] прочно обосновался в кресле руководителя, он тихонько приватизировал этот пансионат на свою фирму, а позже продал его за 22 миллиона евро(!) российскому олигарху [PERSON]. То есть, если по простому, [PERSON] украл пансионат у горняков...." Подана інформація є недостовірною та такою, що порушує право позивача на недоторканість ділової репутації. Вважає, що відповідач повинен надати докази, підтверджуючі факти вказані в статті, а в разі їх відсутності спростувати недостовірну інформацію, шляхом опублікування в найближчому випуску друкованого засобу масової інформації. Спростування повинно бути набрано тим же шрифтом і поміщено під заголовком " Спростування" на тому ж місці шпальти, де містилося повідомлення, яке спростовується. Редакція зобов'язана в строк, що не перевищує одного місяця з дня надходження вимоги, опублікувати спростування і письмово повідомити заявника про строк і час публікації спростування, а також письмово повідомити заявника про строк і час публікації спростування у разі затримки або про відмову в його публікації, зазначивши підстави відмови. В зв'язку з поширення недостовірної інформації позивачу завдана моральна шкода, яка виражається у душевних стражданнях у зв'язку з приниженням честі, гідності та ділової репутації, які підривають його авторитет серед виборців та взагалі серед громади міста [PERSON]. Просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, вважає, що відповідачем не надано суду доказів, про достовірність опублікованої в засобах масової інформації, відомостей викладених на шостій - сьомій сторінці інформаційно - аналітичного тижневику " Пульс: новини, факти, коментарі" (випуск №27 ( 365) від 08 липня 2015 року), автора [PERSON], під назвою " [PERSON] у криворожских детей " Жуковку" украл". Просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Відповідач у судове засідання не зявився, про день слухання справи повідомлений належним чином, причина неявки суду не відома, на час розгляду справи клопотань про відкладення розгляду справи не надходило. Дослідивши та проаналізувавши обставини справи, суд вважає можливим розглянути справу заочно. Вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов [PERSON] до інформаційно-аналітичного тижневику "Пульс: новини, факти, коментарі" про захист ділової репутації шляхом спростування недостовірної інформації підлягає частковому задоволенню за наступних підстав. Судом встановлено, що 08 липня 2015 року у номері №27 (365) в інформаційно - аналітичному тижневику ""Пульс: новини, факти, коментарі" на сторінках 6-7 було опубліковано статтю, автора [PERSON], під назвою " [PERSON] у криворожских детей " Жуковку" украл" В даній статті наведені матеріали, які позивач вважає неправдивими і такими, що шкодять його діловій репутації. Такими матеріалами є викладена інформація в якій вказано, що позивачмовою оригіналу " ... А дело в том, что в начале 2000-х, в момент приватизации "Укррудпрома", когда [PERSON] прочно обосновался в кресле руководителя, он тихонько приватизировал этот пансионат на свою фирму, а позже продал его за 22 миллиона евро(!) российскому олигарху [PERSON]. То есть, если по простому, [PERSON] украл пансионат у горняков...." Конституція України\~визнає честь і гідність людини найвищою соціальною цінністю, а також гарантує право кожного на повагу до його гідності (статті 3, 28).\~\~ Відповідно до ст. 32 Конституції України\~«…Кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім'ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації». \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Згідно до ст. 68 Конституції України\~кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції\~та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов'язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ У відповідності до ч.1 ст. 277 ЦК України\~фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Згідно до ч.3 цієї статі негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного. Відповідно до ч.4 цієї статі спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію. Поширювачем інформації, яку подає посадова чи службова особа при виконанні своїх посадових (службових) обов'язків, вважається юридична особа, у якій вона працює. Якщо особа, яка поширила недостовірну інформацію, невідома, фізична особа, право якої порушено, може звернутися до суду із заявою про встановлення факту недостовірності цієї інформації та її спростування. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~У відповідності до ч. 5 ст. 277 ЦК України\~якщо недостовірна інформація міститься у документі, який прийняла (видала) юридична особа, цей документ має бути відкликаний. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Згідно до ч.7 цієї статі спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Відповідно до п. 24 Пленуму Верховного Суду України №1 від 27.02.2009 року "Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи" якщо суд ухвалює рішення про право на відповідь або про спростування поширеної недостовірної інформації, то у судовому рішенні за необхідності суд може викласти текст спростування інформації або зазначити, що спростування має здійснюватися шляхом повідомлення про ухвалене у справі судове рішення, включаючи публікацію цього тексту. За загальним правилом, інформація, що порочить особу, має бути спростована у спосіб, найбільш подібний до способу її поширення (шляхом публікації у пресі, повідомлення по радіо, телебаченню, оголошення на зібранні громадян, зборах трудового колективу, відкликання документу тощо). У судовому рішення також має бути зазначено строк, у межах якого відповідь чи спростування повинно бути оприлюднені. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Відповідно до роз'яснень вказаної постанови Пленуму Верховного Суду України, викладених у п.25, спростування має здійснюватися у такий самий спосіб, у який поширювалася недостовірна інформація. У разі, якщо спростування недостовірної інформації неможливо чи недоцільно здійснити у такий же спосіб, у який вона була поширена, то воно повинно проводитись у спосіб, наближений (адекватний) до способу поширення, з урахуванням максимальної ефективності спростування та за умови, що таке спростування охопить максимальну кількість осіб, що сприйняли попередньо поширену інформацію. Згідно зі ст.37 Закону України " Про друковані засоби масової інформації (пресу) в Україні" громадяни, юридичні особи і державні органи, а також їх законні представники мають право вимагати від редакції друкованого засобу масової інформації опублікування ним спростування поширених про них відомостей, що не відповідають дійсності або принижують їх честь та гідність. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, частин 1,\~4\~ст.\~60 ЦПК України \~кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених\~ст. 61 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. В запереченнях наданих до суду 17.02.2016, ТзОМ " РГ "Пульс: новини, факти, коментарі" вказано, що опублікована відповідачем інформація була взята з сайту у мережі Інтернет http://аntikor.cоm.ua/, але в опублікованій статті відсутні посилання на джерело інформації. Назва опублікованої статті є " [PERSON] у криворожских детей " Жуковку" украл", тобто автор статті стверджує, що скоєно кримінальне правопорушення. Відповідно до ст. 17 КПК України особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. Відповідачем не надано доказів, що опублікована інформація відповідає дійсності, не надано підтверджуючих документів, що по факту вказаному в статті, про скоєння злочину передбаченого ст. 185 КК України відносно [PERSON] внесено до єдиного реєстру досудового розслідування, та вина позивача встановлена обвинувальним вироком, який набрав законної сили. Відповідно до ст.30 Закону України " Про інформацію", ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень, враховуючи, що в статті надано твердження неправдивої інформації, щодо скоєння позивачем кримінального правопорушення, воно не може бути прийнято як оцінююче судження, а тому позовні вимоги в частині визнання інформації, що не відповідає дійсності, принижують честь, гідність та ділову репутацію [PERSON] та зобов'язання інформаційно - аналітичного тижневика ""Пульс: новини, факти, коментарі" надати спростування у черговому номері газети, підлягають задоволенню. Вирішуючи питання про відшкодування моральної шкоди, суд вважає, що позивачем не надано доказів, що відповідач своїми діями заподіяв йому шкоду, а саме: відповідно до ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої в наслідок порушення її прав. Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до п.9 Постанови Пленуму Верховного Суху України від 31 березня 1995 року № 4 " Про судову практику в справах про відшкодування моральної ( немайнової) шкоди" розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, порушення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вона є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. Позивачем не надано документальних підтверджень, що опублікованою в засобах масової інформації статтею, йому було спричинено постійні розлади психико -емоційного стану та погіршився стан його здоров'я, тому в задоволенні позовних вимог про відшкодування моральної шкоди, необхідно відмовити. Відповідно до ч.1 ст.88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Outcome: partial