Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-20 00:00:00

У жовтні 2016 року позивачка звернулася до Овідіопольського районного суду Одеської області із вказаною позовною заявою, посилаючись на те, що вона разом із відповідачкою є співвласниками садового будинку [ADDRESS] (у рівних частках по 1/2 у кожній) на підставі договору купівлі-продажу садового будинку від 15.04.2014 року, посвідченого приватним нотаріусом Овідіопольського районного нотаріального округу Одеської області Мірошниченко Н.М., реєстровий № 479. Зазначений будинок є двохповерховим та складається в цілому з: садового будинку під літерами "А, А1" загальною площею 213,9 кв.м., тераси під літерою"а" - загальною площею 8, 8 кв.м., навісу під літерою "а1" - загальною площею 5,9 кв.м., гаражу під літерою "Б" - загальною площею 24,8 кв.м., вбиральні під літерою "В" - загальною площею 1,8 кв.м., навісу під літерою "Г" - загальною площею 23,0 кв.м., сараю під літерою "Д" - загальною площею 31,9 кв.м., споруд №1-6, І. Також позивачем вказано, що вони з відповідачкою є співвласниками (по 1/2 частки кожна) земельної ділянки розміром 0,0600 га (кадастровий номер [NUMBER] ), на якій розташований зазначений садовий будинок, на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 15.04.2014 року, посвідченого приватним нотаріусом Овідіопольського районного нотаріального округу Одеської області Мірошниченко Н.М., реєстровий № 482. Позивачка посилається на те, що останнім часом між нею та відповідачкою виникають постійні суперечності стосовно фактичного користування спільним садовим будинком та земельною ділянкою, а тому, на підставі статей 364 та 367 Цивільного кодексу України, вона просить суд, з урахуванням уточнень позовних вимог, поділити садовий будинок [ADDRESS] висновку судової будівельно-технічної експертизи №791/2017 від 25.01.2017 року: - виділити [PERSON] в натурі частку із спільної часткової власності, як другому співвласнику, а саме: 1-5 кухню, площею 18,7 кв.м.; 1-6 житлову кімнату, площею 34,6 кв.м.; 1-11 житлову кімнату, площею 22,7 кв.м.; частину приміщення 1-10 житлова кімната; частину приміщення 1-12 житлова кімната; - поділити земельну ділянку площею 0,0600 га для ведення садівництва (кадастровий номер [NUMBER] ), розташовану на території Великодолинської селищної ради Овідіопольського району Одеської області, що знаходиться за адресою [ADDRESS] відповідно до варіанту 1 висновку судової будівельно-технічної експертизи №791/2017 від 25.01.2017 року: - виділити [PERSON] в натурі частку із спільної часткової власності як другому співвласнику, а саме: земельну ділянку площею 279,6 кв.м.; літ. "а"; літ."Б"; літ."В"; літ."Г"; 1/2 частину воріт № 1; 1/2 частину каналізації № 6; 1/2 частину мощення №1; - залишити у загальному користуванні земельну ділянку площею 40,8 кв.м.; - стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] компенсацію у розмірі 3170,5 грн. за перевищення реальної площі, що їй виділяється, з ідеальної частки; - припинити право спільної часткової власності на садовий будинок [ADDRESS] та на земельну ділянку площею 0,0600 га для ведення садівництва (кадастровий номер [NUMBER] , розташовану на території Великодолинської селищної ради Овідіопольського району Одеської області, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] В судовому засіданні представник позивача, адвокат Лук`ян С.Г., заявлені вимоги підтримав, просив їх задовольнити у повному обсязі, з урахуванням уточнень. Представник відповідача, адвокат Гоцуленко С.В., в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив суд відмовити у їх задоволенні з підстав, зазначених у відзиві на позов. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ПАТ «Акціонерний банк Південний», в судове засідання не з`явився, надав до суду відзив, яким просив відмовити позивачу у задоволенні позову. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, [PERSON] , в судове засідання з`явилася, підтримуючи позицію представника відповідача, просив також відмовити позивачу у задоволенні позову. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази по справі, суд вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, з наступних підстав. Як встановлено судом та підтверджується письмовими доказами по справі, [PERSON] (позивач по справі) разом із [PERSON] (відповідач по справі) є співвласниками садового будинку [ADDRESS] (у рівних частках по 1/2 у кожного). Право власності належить їм на підставі договору купівлі-продажу садового будинку від 15.04.2014 року, посвідченого приватним нотаріусом Овідіопольського районного нотаріального округу Одеської області Мірошниченко Н.М., за реєстровим № 479. Зазначений садовий будинок на підставі технічного паспорту від 07.06.2012 року, виготовленим КП «Овідіопольське РБТІ», є двохповерховим та складається в цілому з: садового будинку під літерами "А, А1" загальною площею 213,9 кв.м., житловою площею 123,6 кв.м., тераси під літерою"а" - загальною площею 8, 8 кв.м., навісу під літерою "а1" - загальною площею 5,9 кв.м., гаражу під літерою "Б" - загальною площею 24,8 кв.м., вбиральні під літерою "В" - загальною площею 1,8 кв.м., навісу під літерою "Г" - загальною площею 23,0 кв.м., сараю під літерою "Д" - загальною площею 31,9 кв.м., споруд №1-6, І. Садовий будинок розташований на земельній ділянці площею 0,0600 га, кадастровий номер ділянки [NUMBER] , цільове призначення: для ведення садівництва. Позивач разом із відповідачем є співвласниками (по 1/2 частки кожна) вказаної земельної ділянки, на якій розташований зазначений садовий будинок [NUMBER] , на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 15.04.2014 року, посвідченого приватним нотаріусом Овідіопольського районного нотаріального округу Одеської області Мірошниченко Н.М., за реєстровим № 482. Між позивачем та відповідачем виникають постійні суперечності стосовно фактичного користування спільним садовим будинком та земельною ділянкою, тобто сторони по справі не змогли досягти угоди про спосіб виділення частки із загального майна, а тому, [PERSON] звернулася до суду із вимогою про виділ часток в натурі, які є у спільній частковій власності. Відповідно до ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. У відповідності до вимог ч.1 ст.364 ЦК України, співвласник має право на виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Згідно з вимогами ч.1 ст.367 ЦК України, майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. За вимогами ч.3 ст.358 ЦК України співвласник має право на надання йому в окреме володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Відповідно до п.6 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 04.10.1991р. «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» виділ у натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, можливий, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Якщо виділ частки будинку в натурі неможливий, суд вправі за заявленим про це позовом встановити порядок користування відособленими приміщеннями (квартирами, кімнатами) такого будинку. У цьому разі окремі підсобні приміщення (кухня, коридор тощо) можуть бути залишені в загальному користуванні учасників спільної часткової власності. Порядок користування жилим будинком може бути встановлено також і між учасниками спільної сумісної власності. При неможливості виділу частки будинку в натурі або встановлення порядку користування ним, власнику, що виділяється, за його згодою присуджується грошова компенсація. Розмір грошової компенсації визначається за угодою сторін, а при відсутності такої угоди - судом по дійсній вартості будинку на час розгляду справи. Під дійсною вартістю будинку розуміється грошова сума, за яку він може бути проданий в даному населеному пункті чи місцевості. Для її визначення при необхідності призначається експертиза. В окремих випадках суд може, враховуючи конкретні обставини справи, і при відсутності згоди власника, що виділяється, зобов`язати решту учасників спільної власності сплатити йому грошову компенсацію за належну частку з обов`язковим наведенням відповідних мотивів. Зокрема, це може мати місце, якщо частка у спільній власності на будинок є незначною й не може бути виділена в натурі чи за особливими обставинами сумісне користування ним неможливе, а власник в будинку не проживає і забезпечений іншою жилою площею. Відповідно до п.11 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 04.10.1991р. «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» одночасно з розв`язанням спору про право власності на будинок, виділ частки або встановлення порядку користування конкретними приміщеннями, суд може також згідно зі ст. 105 ЗК вирішити позов, якщо він заявлений, про порядок використання і розпорядження земельною ділянкою між громадянами, яким жилий будинок належить на праві спільної власності. Відповідно до ч.1 ст.120 Земельного кодексу України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення. Згідно ч.4 ст.120 Земельного кодексу України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди. Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи № 791/2017 від 25.01.2017 року садовий будинок [ADDRESS] та земельна ділянка, на якій розміщений будинок, є подільними - ідеально кожній стороні належить по 106 , 95 кв .м. будинку (із загальної площі 213,9 кв.м.), та по 300 кв. м. земельної ділянки (із загальної площі 600 кв. м .). Щодо розподілу садового будинку, судовим експертом запропоновано два варіанта такого поділу, а щодо земельної ділянки - три варіанта такого поділу. Експертом також вирішено питання переобладнання та перепланування по кожному варіанту поділу садового будинку і яка вартість робіт і матеріалів, необхідних для відокремлення частин будинку, зазначено розмір часток співвласників, розмір компенсації співвласників, частка якого після поділу буде меншою за його ідеальну частку. Заперечуючи на позовні вимоги [PERSON] , відповідач посилався на те, що позивач передчасно звернувся до суду (на думку відповідача питання поділу частки домоволодіння має вирішуватися у договірному порядку), що такий поділ взагалі сторонам справи не потрібен, оскільки для його реалізації необхідні значні кошти, яких у сторін немає. Також відповідач вважає неналежним доказом висновок № 791/2017 від 25.01.2017р., складений судовим експертом Дзінька А.І ., оскільки він містить ряд помилок, неточностей та інших порушень діючого законодавства в сфері оціночної діяльності. Позивач та відповідач по справі є співвласниками садового будинку [ADDRESS] Відповідно до ст.316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Згідно п. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до пп. 1, 2 ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Тому, у розумінні ст. 364 ЦК України, співвласник має право на виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Відповідач вважає експертний висновок № 791/2017, складений ТОВ «БУДЕКСПЕРТ-Т» 25.01.2017р. (судовий експерт Дзінька А.І. ) неналежним доказом по справі, посилаючись при цьому на помилки, неточності та інші порушення діючого законодавства в сфері оціночної діяльності. Так, відповідач вказує на те, що судовим експертом Дзінька А.І. порушено підпункти 5.1.2., 5.1.3. та 5.1.5. пункту 5 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 1198/5 від 15.07.2008р. Але такі твердження відповідача не заслуговують на увагу, оскільки спростовуються матеріалами самого експертного дослідження. Більш того, відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, як письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків. Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Також відповідач у своїх запереченнях посилається на постанову Пленуму Верховного Суду України від 04.10.1991р. № 7 "Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок" та на ст. 152 Житлового кодексу УРСР, у контексті зобов`язання позивача отримати відповідний дозвіл на переобладнання та перепланування будинку. Відповідно до статті 152 Житлового кодексу (у редакції від 12.02.2015р., тобто чинній на момент розгляду справи) виконання власниками робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення приватного житлового фонду, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення об`єкта в експлуатацію не потребується. Більш того, наявність та/або відсутність дозвільних документів при переобладнання та переплануванні житлового будинку не є предметом даного спору, однак це питання має враховуватися сторонами при їх здійсненні. Також відповідач посилається на проведення експертизи без виходу експерта на місце, за відсутності необхідної технічної документації, порушення експертом норм «Методичного посібнику з визначення можливості розподілу об`єктів нерухомості», невідповідність варіантів розподілу садового будинку розміру часток співвласників. З матеріалів справи вбачається, що судовим експертом Дзінька А.І. до суду було направлено клопотання від 12.12.2016р. за вих. № 955 про призупинення проведення експертизи, оскільки 09.12.2016р. доступу йому до об`єкту дослідження не надано. У своєму клопотанні експерт ставить питання щодо можливості провести експертизу за наявними матеріалами (в разі подальшої неможливості повноцінного доступу до об`єкта дослідження). Листом за вих. № 11301 від 20.12.2016р. судом надано експерту таку згоду. Будь-яких інших заперечень щодо експертного висновку № 791/2017, складеного ТОВ «БУДЕКСПЕРТ-Т» 25.01.2017р. (судовий експерт Дзінька А.І .) від відповідача та третіх осіб по справі не надходило. Відповідно до ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ПАТ «Акціонерний банк Південний», заперечував проти задоволення позову, посилаючись на укладений 06 червня 2014 року з позивачем та відповідачем договір іпотеки з метою забезпечення кредитного договору № SC2014-00089 від 02.06.2014 року, грошові кошти за яким у розмірі 300 000 (триста тисяч) гривень отримав [PERSON] (третя особа по справі). Предметом договору іпотеки є садовий будинок. Закінчення строку кредитного договору дорівнює 31 травня 2019 року, отже суд вважає, що при задоволенні позовних вимог [PERSON] це жодним чином не вплине на виконання вказаного договору та не порушить права ПАТ «Акціонерний банк Південний». Більш того, у судовому засіданні третя особа [PERSON] зазначив, що заборгованості за кредитом немає, він справно та в строки його оплачує. Що ж стосується доданих до матеріалів справи представником відповідача документів з приводу звернення третьою особою [PERSON] до органів поліції з приводу визнання його потерпілим та вчинення правопорушення з боку третіх осіб, які не є сторонами по даній справі, то суд вважає за доцільним роз`яснити, що такі звернення є правом будь-якої особи, яка вважає свої права порушеними, адже в контексті розгляду даної справи це звернення жодним чином не впливає на хід розгляду справи та не стосується предмету позову. З урахуванням вказаного експертного висновку від 25.01.2017 року, пояснень сторін, рівності сторін, виходячи з планування спірного житлового будинку та земельної ділянки, на якій він розташований, суд вважає можливим взяти за основу наступний варіант поділу житлового будинку, а саме: - виділити [PERSON] у приватну власність: - приміщення будинку: 1-5 кухня, площею 18,7 кв.м.; 1-6 житлова кімната, площею 34,6 кв.м.; 1-11 житлова кімната, площею 22,7 кв.м.; частина приміщення 1-10 житлова кімната,; частина приміщення 1-12 житлова кімната (відповідно до варіанту поділу садового будинку № 1, як співвласнику № 2); - виділити [PERSON] у приватну власність: - приміщення будинку: 1-1 передпокій, площею 7,5 кв.м.; 1-2 хол, площею 14,3 кв.м.; 1-3 душова, площею 2,7 кв.м; 1-4 котельня, площею 5,8 кв.м.; 1-7 житлова кімната, площею 19,8 кв.м.; 1-8 хол, площею 23,8 кв.м.; 1-9 санвузол, площею 6,1 кв.м.; 1-13 відкрита веранда, площею 11,4 кв.м; частина приміщення 1-10 житлова кімната; частина приміщення 1-12 житлова кімната (відповідно до варіанту поділу садового будинку № 1, як співвласнику № 1). З урахуванням запропонованого варіанту поділу необхідно виконати наступні роботи по переплануванню даного житлового будинку: - [PERSON] , як співвласнику № 1 (розмір частки 1/2), необхідно: - в частині приміщення «1-2» влаштувати кухню; - в частині приміщення «1-10» влаштувати підсобне приміщення (комору) з пристроєм дверного отвору. - [PERSON] , як співвласнику № 2 (розмір частки 1/2), необхідно: - в приміщенні «1-5» влаштувати санвузол площею не менше 3,8 м2, коридор, що розділяє кухню і санвузол, коридор-тамбур глибиною не менше 1,5 м; - влаштувати дверний проріз з установкою дверного блоку між приміщеннями «1-5» і «1-6»; - пристроєм перегородки з дверним блоком розділити приміщення «1-6» на хол і житлову кімнату площею не менше 10,0 м2; в холі влаштувати отвір в міжповерхове перекриття 1-го поверху з влаштуванням сходів; - влаштувати дверний проріз з установкою дверного блоку між приміщеннями «1-10» та «1-11»; - переобладнати приміщення «1-10» в хол; - демонтувати перегородку між приміщеннями «1-11» та «1-12». Окрім цього, для поділу садового будинку співвласникам необхідно спільно провести наступні види робіт з переобладнання і перепланування садового будинку: - влаштувати роздільну перегородку в приміщенні «1-10»; - влаштувати роздільну перегородку в приміщенні «1-12»; - демонтувати дверні блоки і закласти дверні прорізи між приміщеннями «1-2» і «1-5», «1-2» і «1-6», «1-8» і «1-10», «1-8» і «1-11». Враховуючи те, що позивач та відповідач по справі є належними користувачами спірного садового будинку, тому суд вважає можливим зобов`язати [PERSON] та [PERSON] провести вказані роботи по переплануванню даного житлового будинку. Сторонам по справі при переплануванні спірного житлового будинку, для забезпечення автономного функціонування кожної з частин будинку, необхідно виконати окремий розділ інженерних комунікацій (каналізації, газопостачання, водопостачання та електропостачання), тому що спочатку кожному із співвласників потрібна розробка та затвердження в установленому законодавством порядку проектної документації на прокладку внутрішніх та зовнішніх інженерних комунікацій. Виходячи з того, що при запропонованому варіанті поділу спірного житлового будинку, у позивача відсутній санвузол, що не відповідає будівельним нормам та правилам, суд вважає можливим зобов`язати [PERSON] обладнати такий санвузол, об`ємно-планувальні показники якого будуть відповідати вимогам діючого законодавства. Позивач по справі також просить поділити земельну ділянку, на якій розташований садовий будинок. Розмір зазначеної земельної ділянки складає 600 кв.м. Виходячи з конфігурації земельної ділянки, враховуючи розташування споруд на ній, а також запропонований варіант поділу житлового будинку між співвласниками, суд вважає можливим поділити земельну ділянку [NUMBER], розташовану за адресою: [ADDRESS] між співвласниками [PERSON] та [PERSON] , відповідно до ідеальних частин співвласників (по Ѕ частини кожному), згідно варіанту № 1 поділу земельної ділянки, запропонованого до варіанту № 1 поділу садового будинку згідно експертному висновку №791/2017, складеного ТОВ «БУДЕКСПЕРТ-Т» 25.01.2017р. (судовий експерт Дзінька А.І .), а саме: - виділити [PERSON] , як співвласнику № 1 (розмір частки 1/2), земельну ділянку площею 300 кв.м. (279,6кв.м. + 20,4кв.м. із загального користування), що дорівнює його ідеальною часткою. Ізольовану ділянку площею 279,6 кв.м. з геометричними розмірами по периметру (початкова точка: правий фасадний кут земельної ділянки, за годинниковою стрілкою): - 14,59 м за існуючим фасадним огородження у напрямку до лівої бокової межі; - 2,55 м у напрямку до задньої межі (паралельно лівій боковій межі); - 1,80 м у продовження по лівій боковій стороні літери «а1» до кута житлового будинку; - 5,55 м у продовження по лівій боковій стороні садового будинку; - 12,09 м по лінії розділу житлового будинку згідно варіанту розділу № 1 садового будинку у напрямку до правої бокової межі; - 1,00 м у продовження по напрямку до правої бокової межі (паралельно фасадної межі); - 8,09 м у напрямку до задньої межі паралельно стіні садового будинку; - 7,27 м у напрямку до лівої бокової межі (паралельно фасадної межі); - 10,92 м у напрямку до задньої межі до кута сараю літера «Д»; - 4,00 м у продовження по лівій боковій стіні сараю літера «Д» до перетину із задньою межею; - 8,77 м по задній межі у напрямку до правої бокової межі до перетину з нею; - 32,92 м по існуючій огорожі правої бокової межі до початкової точки відліку, правого фасадного кута земельної ділянки; - виділити [PERSON] , як співвласнику № 2 (розмір частки 1/2), земельну ділянку площею 300кв.м. (279,6кв.м. + 20,4кв.м. із загального користування), що дорівнює його ідеальної частки. Ізольовану ділянку площею 279,6 кв.м. з геометричними розмірами по периметру (початкова точка: лівий кут задньої межі земельної ділянки, за годинниковою стрілкою): - 9,03 м за існуючою огорожею задньої межі; - 4,00 м по лівій боковій стіні сараю літера «Д» у напрямку до фасадної межі; - 10,92 м у продовження паралельно правій боковій межі; - 7,27 м у напрямку до правої бокової межі (паралельно фасадної межі); - 8,09 м у напрямку до фасадної межі на відстані 1,0 м від стіни садового будинку; - 1,00 м у напрямку до лівої бокової межі до стіни садового будинку; - 12,09 м по лінії розділу садового будинку згідно варіанту поділу № 1; - 4,12 м у продовження до перетину з лівою боковою межею паралельно фасадної межі; - 22,96 м за існуючою огорожею лівої бокової межі до початкової точки відліку, лівого кута задньої межі земельної ділянки. Ділянка загального користування площею 40,8 кв.м. з геометричними розмірами по периметру (початкова точка: лівий фасадний кут земельної ділянки, за годинниковою стрілкою): - 9,90 м по лівій боковій межі у напрямку до задньої межі; - 4,12 м у напрямку до правої бокової межі до перетину з садовим будинком (паралельно фасадної межі); - 5,55 м по лівій боковій стіні садового будинку до кута; - 1,80 м у продовження по лівій боковій стороні навісу літери «а1» до кута навісу; - 2,55 м у продовження до перетину з фасадною межею; - 4,12 м за існуючою огорожею фасадної межі до початкової точки відліку, лівого фасадного кута земельної ділянки. При запропонованих варіантах поділу садового будинку та земельної ділянки суд вважає за можливим стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] компенсацію у розмірі 3170,5 грн. за перевищення реальної площі, що їй виділяється, виходячи з ідеальної частки. При цьому суд ґрунтується на наступних розрахунках: Найменування будівель та спорудЗагальна вартість, грн.Співвласник 1, розмір долі 1/2Співвласник 2, розмір долі 1/2 Вартість, грн.Вартість, грн. Садовий будинок літ. «А»625047313 925311 122 Мансарда літ. «А1»422638212 267210 371 Тераса літ. «а»18029-18029 Навіс літ. «а1»67066706- Гараж літ. «Б»39502-39502 Вбиральня літ. «В»11197-11197 Навіс літ. «Г»15788-15788 Сарай літ. «Д»6677066770- Загальна вартість1 205 677 Ідеально належить, грн. 602 838,5602 838,5 Вартість, яка виділяється, грн. 599 668606 009 Компенсація, грн. +3170,5-3170,5 Розмір долі (599 668 х 100) /1205677 = 1/2(606 009 х 100) / 1205677 = 1/2 При складанні експертного висновку №791/2017, складеного ТОВ «БУДЕКСПЕРТ-Т» 25.01.2017р. судовим експертом Дзінька А.І. було додано графічне відображення поділу спірного садового будинку та земельної ділянки (малюнки 1-3), з урахуванням предмету позову. Тому суд вважає можливим рахувати вказані додатки невід`ємними частинами судового рішення.

Outcome: approved