Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-01 00:00:00

У травні 2015 року [PERSON] подав до суду даний позов до [PERSON], обґрунтовуючи вимоги тим, що 16 січня 2010 року сторони у справі уклали договір побутового підряду, відповідно до умов якого відповідач зобов'язався виготовити продукцію (стелю будинку та альтанки, вікна, вагонку із ольхи, двері) та встановити її. Сторони договору домовились, що продукція має бути виготовлена після 100% передплати її вартості. Позивач здійснив передплату у період з 30 грудня 2010 року по 18 серпня 2014 року у загальній сумі 196000 грн.: - 16 січня 2010 року у сумі 84000 грн. за виготовлення вагонки із ольхи 414 кв. м та 15 дверей. Обумовлений строк виконання робіт - до 15 січня 2014 року. - 30 грудня 2010 року у сумі 50000 грн. за виготовлення стелі будинку та альтанки, вікон, підлоги. Обумовлений строк виконання робіт - до 01 листопада 2013 року. - 18 серпня 2009 року у сумі 62000 грн. за виготовлення вікон та зовнішніх дверей. Обумовлений строк виконання робіт - до 23 березня 2014 року. На порушення умов договору [PERSON] не виконав взяті на себе зобов'язання, що дає право позивачу відмовитись від подальшого виконання договору та вимагати відшкодування збитків. Крім того, на підставі п. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» відповідач зобов'язаний сплатити позивачу пеню за прострочення виконання робіт. З урахуванням уточнених позовних вимог просив розірвати договір побутового підряду, укладений 16 січня 2010 року між фізичною особою-підприємцем [PERSON] та [PERSON]; стягнути з відповідача суму передплати 165424 грн. та пеню за невиконання умов договору побутового підряду у розмірі 1809422 грн. Рішенням Краматорського міського суду від 29 жовтня 2015 року (з урахуванням ухвали того ж суду від 10 листопада 2015 року про внесення виправлень) позовні вимоги задоволені в повному обсязі. Не погоджуючись з рішенням суду, [PERSON] подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог. В обґрунтування скарги зазначив, що не погоджується з висновком суду про те, що він є фізичною особою-підприємцем, оскільки не здійснював підприємницьку діяльність і був знятий з реєстрації у 2015 році. Факт укладення договорів підряду з [PERSON] не оспорює, проте не згоден з об'ємом та вартістю виконаних робіт, визначених судом, який безпідставно відмовив у задоволенні клопотання щодо проведення судової технічної експертизи. Крім того, суд при вирішенні справи не застосував до спірних правовідносин положення абзацу другого статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів», статті 853 ЦК України, Закону України від 02 вересня 2014 року «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції». У судовому засіданні [PERSON] та його представник [PERSON] підтримали апеляційну скаргу з наведених у ній мотивів. [PERSON], який є представником [PERSON], подав заяву про розгляд справи за відсутності його та позивача. Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 309 ЦПК України, підставами для скасування рішення суду першої інстанції і ухвалення нового рішення є порушення або неправильне застосування норм матеріального або процесуального права. Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, керувався ст.ст. 610-612, 865, 866 ЦК України, пп. 1, 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» і виходив з обґрунтованості та доведеності позовних вимог. Проте повністю погодитись з таким висновком суду не можна з наступних підстав. Відповідно до вимог статті 865 ЦК України за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов'язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. До відносин за договором побутового підряду, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів. Договір побутового підряду (ст. 866 ЦК) вважається укладеним у належній формі, якщо підрядник видав замовникові квитанцію або інший документ, що підтверджує укладення договору. Питання розміру плати за договором побутового підряду врегульоване статтею 873 ЦК України. Так, вартість робіт, виконаних за таким договором, визначається за погодженням сторін, якщо інше не передбачено у встановленому порядку прейскурантами (цінниками), тарифами тощо. Робота оплачується замовником після її остаточного передання підрядником. За згодою замовника робота може бути ним оплачена при укладенні договору побутового підряду шляхом видачі авансу або у повному обсязі. Згідно з матеріалами справи, з 15 червня 2001 року по 22 квітня 2015 року [PERSON] був зареєстрований як фізична особа-підприємець (ас. 8-9, 64). Сторони 18 серпня 2009 року уклали договір побутового підряду, відповідно до якого відповідач - суб'єкт підприємницької діяльності - фізична особа [PERSON] зобов'язався виготовити вікна та зовнішні двері, а позивач [PERSON] оплатив їх вартість 62000 грн. Строк виконання даного договору по виготовленню вікон встановлений до 23 березня 2014 року; по виготовленню зовнішніх дверей - не обумовлений (ас.74зворот). 16 січня 2010 року сторони уклали аналогічний договір на виготовлення вагонки з вільхи 414 кв. м та п'ятнадцяти дверей, вартість яких 84000 грн. сплачена позивачем. Сторонами погоджено строк виготовлення дверей до 15 січня 2014 року (ас.73зворот). Крім того, 30 грудня 2010 року між сторонами у справі був укладений договір побутового підряду на виготовлення стелі будинку і альтанки, вікон та підлоги вартістю 50000 грн., які отримані відповідачем. Договором визначений строк виконання робіт (засклити альтанку та облаштувати її підлогу) - до 01 листопада 2013 року (ас.72зворот). Зазначені договори підписані [PERSON] Вказані договори [PERSON] не підписав, однак сторонами у справі визнається існування зазначених домовленостей. Отже, суд першої інстанції обґрунтовано дійшов висновку, що між [PERSON] і [PERSON] існували правовідносини, що відповідають договору підряду. Доводи скарги щодо незгоди з таким висновком спростовуються письмовими доказами (відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців; листом Державної податкової інспекції у м. Краматорську Головного управління ДФС у Донецькій області). Та обставина, що [PERSON] не надавав податкову звітність до ДПІ у м. Краматорську і не сплачував податки, не дає підстав визнати висновок суду неправильним. Частиною першої статті 10 Закону України від 12 травня 1991 року № 1023-XII "Про захист прав споживачів" передбачено право споживача відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов'язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. Якщо значну частину обсягу послуги чи робіт (понад сімдесят відсотків загального обсягу) вже було виконано, споживач має право розірвати договір лише стосовно частини послуги або робіт, що залишилася. Крім того, споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків за наявності у роботі (послузі) істотних недоліків (частина четверта статті 10 Закону України "Про захист прав споживачів"). Отже, право замовника на розірвання договору чи відмову від нього в цілому передбачено чинним законодавством. Однак, розглядаючи справу, суд у порушення вимог частини четвертої ст. 10, статей 213, 214 ЦПК України не сприяв всебічному і повному з'ясуванню обставин справи, безпідставно відмовив у задоволенні клопотання [PERSON] про призначення судової будівельно-технічної експертизи. Під час обрахування суми, що підлягає стягненню з підрядника, не врахував вимоги статті 10 Закону України "Про захист прав споживачів"; задовольнивши позов у повному обсязі, належним чином не обґрунтував розмір грошових сум, які підлягають стягненню з відповідача. Згідно з висновком судової будівельно-технічної експертизи № 838 від 30 червня 2016 року, проведеною на підставі ухвали апеляційного суду (ас. 199-210), відсотки виконаних робіт по виготовленню 15 міжкімнатних дверей складають від 80% до 91%: - двері фільончасті глухі з масиву дуба (2500 грн. за одиницю) - відсутні наличник, коробка на суму 220 грн., процент готовності - 91%; - двері фільончасті глухі з масиву дуба (2500 грн. за одиницю) - відсутні наличник, коробка на суму 220 грн., процент готовності - 91%; - двері фільончасті під скло (дубова шпона) (3200 грн. за одиницю) - відсутні наличник, ручки, скло на суму 490 грн., процент готовності - 85%; - двері фільончасті під скло (дубова шпона) (3200 грн. за одиницю) - відсутні наличник, ручки, скло на суму 490 грн., процент готовності - 85%; - двері фільончасті під скло (дубова шпона) (3200 грн. за одиницю) - відсутні наличник, ручки, скло на суму 490 грн., процент готовності - 85%; - двері фільончасті під скло (дубова шпона) (3200 грн. за одиницю) - відсутні наличник, ручки, скло на суму 490 грн., процент готовності - 85%; - двері фільончасті під скло (дубова шпона) (3200 грн. за одиницю) - відсутні наличник, ручки, скло на суму 490 грн., процент готовності - 85%; - двері фільончасті під скло (дубова шпона) (3200 грн. за одиницю) - відсутні наличник, ручки, скло на суму 490 грн., процент готовності - 85%; - двері фільончасті під скло (дубова шпона) (3200 грн. за одиницю) - відсутні наличник, ручки, скло на суму 490 грн., процент готовності - 85%; - двері фільончасті під скло (дубова шпона) (3200 грн. за одиницю) - відсутні наличник, ручки, скло на суму 490 грн., процент готовності - 85%; - двері фільончасті під скло (дубова шпона) (2700 грн. за одиницю) - відсутні наличник, ручки, скло, коробка на суму 490 грн., процент готовності - 82%; - двері фільончасті під скло (дубова шпона) (2700 грн. за одиницю) - відсутні наличник, ручки, скло, коробка на суму 490 грн., процент готовності - 82%; - двері фільончасті під скло (дубова шпона) (2700 грн. за одиницю) - відсутні наличник, ручки, скло, коробка на суму 490 грн., процент готовності - 82%; - двері фільончасті під скло (дубова шпона) (2700 грн. за одиницю) - відсутні наличник, ручки, скло, коробка на суму 490 грн., процент готовності - 82%; - двері фільончасті під скло (дубова шпона) (2500 грн. за одиницю) - відсутні наличник, ручки, скло, коробка на суму 490 грн., процент готовності - 80%. Разом вартість дверей з урахуванням матеріалів без монтажу станом на січень 2010 року складає 52044 грн. Разом вартість дверей з урахуванням матеріалів без монтажу на час розгляду справи складає 92400 грн. Усі двері знаходяться в столярному цеху відповідача, частково у неукомплектованому стані, частково не окрашені. Вартість виготовлення альтанки (веранди) з урахуванням матеріалів станом на серпень 2010 року складає 50000 грн. Вартість виготовлення альтанки (веранди) з урахуванням матеріалів станом на час розгляду справи складає 104466 грн. Об'єм виконаних робіт з виготовлення веранди (альтанки) складає 90%. Відсотки готовності виготовлення 18 вікон та 2 подвійних вікон-дверей складають від 91% до 100%: - вікно-двері (4360 грн. за одиницю) - відсутній склопакет на суму 245 грн.; процент готовності - 94% від готового виробу; - вікно-двері (4360 грн. за одиницю) - відсутній склопакет на суму 245 грн.; процент готовності - 94% від готового виробу; - вікно-двері (4360 грн. за одиницю) - відсутній склопакет на суму 245 грн.; процент готовності - 94% від готового виробу; - вікно-двері (4360 грн. за одиницю) - відсутній склопакет на суму 245 грн.; процент готовності - 94% від готового виробу; - вікно глухе (1950 грн. за одиницю) - відсутній елемент (склопакет) на суму 180 грн., процент готовності - 91% від готового виробу; - вікно глухе (1950 грн. за одиницю) - відсутній елемент (склопакет) на суму 180 грн., процент готовності - 91% від готового виробу; - вікно зі стулкою (2500 грн. за одиницю) - відсутній склопакет на суму 220 грн., процент готовності - 93% від готового виробу; - вікно глухе (1600 грн. за одиницю) - відсутній склопакет на суму 165 грн., процент готовності - 90% від готового виробу; - вікно глухе (2500 грн. за одиницю) - відсутній склопакет на суму 220 грн., процент готовності - 90% від готового виробу; - вікно глухе (2500 грн. за одиницю) - відсутній склопакет на суму 220 грн., процент готовності - 90% від готового виробу; - вікно глухе (2500 грн. за одиницю) - відсутній склопакет на суму 220 грн., процент готовності - 90% від готового виробу; - вікно зі стулкою (1600 грн. за одиницю), процент готовності - 100% від готового виробу; - вікно глухе (1100 грн. за одиницю), процент готовності - 100% від готового виробу; - вікно зі стулкою (8700 грн. за одиницю) - відсутній склопакет на суму 546 грн., процент готовності - 94% від готового виробу; - вікно зі стулкою (7400 грн. за одиницю) - відсутній склопакет на суму 420 грн., процент готовності - 94% від готового виробу; - вікно зі стулкою (8700 грн. за одиницю) - відсутній склопакет на суму 546 грн., процент готовності - 94% від готового виробу; - вікно зі стулкою (4950 грн. за одиницю) - відсутній склопакет на суму 295 грн., процент готовності - 94% від готового виробу; - вікно зі стулкою (6100 грн. за одиницю) - відсутній склопакет на суму 468 грн., процент готовності - 92% від готового виробу. Разом вартість виготовлених вікон (18 вікон та 2 подвійних вікон-дверей) (вартість робіт з урахуванням матеріалів) 68790 грн. - 4675 грн. (склопакети) без монтажу складає 64115 грн. Вартість виготовлення вікон (18 вікон та 2 подвійних вікон-дверей) з урахуванням матеріалів без монтажу на час розгляду справи складає 163375 грн. Усі віконні рами знаходяться в столярному цеху відповідача, у неукомплектованому стані, частково не окрашені. Таким чином, установлено, що значна частина обсягу робіт (понад сімдесят відсотків загального обсягу) вже була виконана. Відтак споживач має право розірвати договір лише стосовно частини робіт, що залишилася. Виконану роботу має право одержати замовник. Однак встановлені обставини та вимоги частини першої статті 10 Закону України від 12 травня 1991 року № 1023-XII "Про захист прав споживачів" судом не враховані. Доказів, що підрядником були допущені істотні відступи від умов договору побутового підряду або інші істотні недоліки в роботі, позивач на порушення вимог статей 10, 60 ЦПК України, не надав. Крім того, згідно з частинами 2 і 5 ст. 653 ЦК України, у разі розірвання договору зобов'язання сторін припиняються. Якщо договір змінений або розірваний у зв'язку з істотним порушенням договору однією зі сторін, друга сторона може вимагати відшкодування збитків, завданих зміною або розірванням договору. Частиною 5 ст. 10 Закону України від 12 травня 1991 року № 1023-XII "Про захист прав споживачів" передбачено, що у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі 3 % вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі 3 % загальної вартості замовлення. Сплата виконавцем неустойки (пені), встановленої в разі невиконання, прострочення виконання або іншого неналежного виконання зобов'язання не звільняє його від виконання зобов'язання в натурі. У ст. 611 ЦК передбачено, що в разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки, відшкодування збитків та моральної шкоди. Відповідно до вимог ст. 622 ЦК боржник, який сплатив неустойку і відшкодував збитки, завдані порушенням зобов'язання, не звільняється від обов'язку виконати зобов'язання в натурі, якщо інше не встановлено договором або законом. Установлено, що при зверненні до суду позивач поєднав вимоги про відмову від договору про виконання робіт (надання послуг), повернення сплачених коштів та стягнення пені за кожний день прострочення виконання роботи (надання послуги). Задовольняючи позовні вимоги, суд неправильно застосував положення закону щодо наслідків розірвання договору й відповідальності за прострочення виконання договору. З урахуванням викладеного колегія суддів визнає, що суд першої інстанції при ухваленні рішення неповно встановив обставини справи, неправильно застосував норми матеріального права і порушив норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. На підставі п. 4 ч. 1 ст. 309 ЦПК України апеляційний суд скасовує оскаржене рішення і ухвалює нове рішення про часткове задоволення позовних вимог. Суд вирішив розірвати договори побутового підряду, укладені 18 серпня 2009 року, 16 січня 2010 року та 30 грудня 2010 року між [PERSON] і [PERSON], стосовно частини робіт, що залишилася. Стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] грошові кошти за частину невиконаних робіт у загальній сумі 16485 грн. , до складу яких входять грошові кошти за невиконані роботи по виготовленню дверей 6810 грн. (220грн.х2+490 грн.х13); грошові кошти за невиконані роботи по альтанці 5000 грн. (50000 грн.-50000х90%); грошові кошти за невиконані роботи по виготовленню вікон (склопакети) 4675 грн. У задоволенні вимог про стягнення суми передплати 148939 грн. (165424 грн. - 16485 грн.) та пені 1809422 грн. відмовити. Згідно з частиною першої ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Як вбачається з первісного позову та уточненої редакції позову (ас.1-3, 66-67), позивач просив розірвати договір побутового підряду від 16 січня 2010 року, стягнути передплату за цим договором 165424 грн. та пеню за його невиконання 1809422 грн. Проте зміст позовних вимог та виклад обставин, якими позивач обґрунтував свої вимоги, зводяться до правовідносин, що випливають з договорів побутового підряду, укладених між сторонами 18 серпня 2009 року, 16 січня 2010 року та 30 грудня 2010 року. Таким чином, суд з додержанням вимог ст. 11 ЦПК України розглянув вимоги стосовно трьох договорів. Вартість робіт прийнята судом станом на день укладання договору, тобто в межах позовних вимог та з урахуванням пояснень [PERSON] у судовому засіданні 29 березня 2016 року при розгляді клопотання експерта про уточнення питань судової будівельно-технічної експертизи. Доводи апеляційної скарги про незастосування судом до спірних правовідносин положень ст. 853 ЦК України та Закону України від 02 вересня 2014 року «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» апеляційний суд відхиляє. Так, зазначений Закон не підлягає застосуванню до спірних правовідносин; його дія розповсюджується на спори щодо зобов'язань, які випливають із кредитних договорів та договорів позики. Щодо застосування статті 853 ЦК України, якою передбачено обов'язок замовника прийняти роботу, виконану підрядником, колегія суддів відзначає, що [PERSON] не надано належних та допустимих доказів на підтвердження повідомлення замовника про виконані роботи. Отже, дана норма права не підлягає застосуванню. Відповідно до вимог частини третьої ст. 88 ЦПК України з відповідача у дохід держави пропорційно до задоволеної частини вимог стягується судовий збір у розмірі 487 грн. 20 коп., який складається із судового збору 243 грн. 60 коп. за немайновою вимогою і 243 грн. 60 коп. за майновою вимогою.

Outcome: partial