Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-02 00:00:00

[PERSON] звернулись до суду з позовом про стягнення з [PERSON] матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок затоплення квартири, посилаючись на те, що вона є власником квартири [ADDRESS] , яка належить відповідачці. 03.12.2018 з вини відповідачки сталося затоплення квартири № 52. Причиною затоплення стала поломка сантехнічного обладнання в квартирі відповідачки. Згідно звіту та висновку про вартість відновлювального ремонту від 15.12.2018, складених ФОП [PERSON] вартість проведення ремонтних робіт у квартирі позивачки становить 5 980 грн. За проведення експертизи позивачкою було сплачено 800 грн. На підставі викладеного позивачка просить стягнути з [PERSON] на її користь, матеріальну шкоду завдану залиттям квартири в розмірі 6780 грн., моральну шкоду у розмірі 3000 грн., витрати на правничу допомогу та судові витрати. Ухвалою суду від 26.02.2019 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Позивачка у судовому засіданні свої позовні вимоги підтримала повністю та повідомила суду, що у кінці грудня 2018 року їй зателефонував сусід та повідомив, що у коридорі вода, мокра стіна і, що у неї черговий потоп. Коли вона прибігла додому то побачила, що в коридорі повно води, відповідачки вдома не було, вона поїхала на таксі та знайшла її і повідомила про те, що вона її в черговий раз затопила. Лише в минулому році відповідачка чотири рази заливала її. Через постійні залиття вона не може висушити стіни, у зв"язку з чим на стінах грибок і цвіль, якими вона постійно змушена дихати і через це постійно хворіє бронхітами. Після залиття вона викликала експерта, який оглянув квартиру, зробив експертизу та визначив матеріальні збитки. Відповідачка у судовому засіданні позовні вимоги визнала частково, пояснила, що у неї у квартирі порвався ексцентрик ( шланг між краном і трубою), вона дійсно залила квартиру позивачки, спочатку була домовленість про те, щоб сплатити позивачці 4 тис.грн., грошових коштів, але грошових коштів не було, а пізніше позивачка заявила позов на більшу суму. З висновком експерта вона щодо вартості відновлювальних робіт вона згодна. Вислухавши позивачку, відповідачку, дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного. Відповідно до свідоцтва про право власності на житло [NUMBER] від 18.06.2013 квартира [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON] . Відповідно до технічного паспорту виданого Києво - Святошинським бюро технічної інвентаризації, на квартиру за адресою: [ADDRESS] , квартира розташована на 4 поверсі п"яти поверхового будинку та складається з однієї кімнати житловою площею 12,0 кв.м., кухні площею 5,9 кв.м., ванної кімнати площею 2,4 кв.м., коридору 2,6 кв.м., Квартира обладнана балконом 0,4 кв.м. Загальна площа квартири 23,6 кв.м. Як вбачається з акту від 03.12.2018, що обстеженням квартири [ADDRESS] , яка належить [PERSON] встановлено, що затоплення квартири № 52 , поверхом нижче виникло по причині лопнутого ексцентрика змішувача подачі холодної води, який знаходиться у ванній кімнаті. Акт складено комісією КПІ СР «ВУЖКГ». Зі звіту про вартість відновлювального ремонту приміщень квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , складеного оцінювачем ФОП [PERSON] на замовлення [PERSON] вбачається, що станом на 15.12.2018 вартість відновлювального ремонту складає 5980 грн. За інформацією КП «Бюро технічної інвентаризації Києво - Святошинської районної ради Київської області» від 24.04.2019 № 198, згідно матеріалів інвентаризаційної справи право власності на квартиру [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] , на підставі свідоцтва про право на спадщину, посвідченого нотаріусом Іванківської державної нотаріальної контори Воробей Т.П. та зареєстровано в реєстрі за № 4659 ( зареєстровано в БТІ 22.11.2002 під реєстровим № 3/58 в книзі 14 в). Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Згідно до вимог ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частина 4 статті 319 ЦК України визначає, що власність зобов`язує. Згідно ст.322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно до ч.1 ст.1166 ЦПК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 1 ст. 1192 ЦК України, з врахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Пункт 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року №6 "Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди" роз`яснює, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Враховуючи вищевикладене, та матеріали справи, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири в розмірі 5980 грн., підлягають задоволенню, оскільки відповідачка по справі є власником квартири за адресою: [ADDRESS] , а також її діями завдана матеріальна шкода позивачці, внаслідок залиття квартири. У зв"язку з заподіяними збитками, позивач вимушена була звернутися до суб"єкта оціночної діяльності для визначення вартості пошкодженого майна, а тому мала вимушені витрати в розмірі 800 грн., що підтверджується договором № 330-18 на проведення незалежної оцінки від 15.12.2018 та квитанцією від 15.12.2018. Ці витрати в силу вищенаведених вимог чинного законодавства щодо відшкодування шкоди підлягають стягнення з відповідача на користь позивача. Згідно до ч.3 ст.386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно з п.3 ч.2 та ч.3 ст.23 ЦК України моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв"язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Безумовно, у зв"язку з пошкодженням квартири позивач [PERSON] зазнала душевних страждань. Крім того, відповідач [PERSON] ухиляється від добровільного відшкодування моральної шкоди протягом тривалого часу. У такий спосіб позивачу була спричинена моральна шкода. Враховуючи глибину та тривалість спричинених душевних страждань, а також вимоги розумності і справедливості, розмір відшкодування такої шкоди слід визначити в сумі 2000 гривень. Відповідно до ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведення експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Згідно з ст.137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Відповідно до ч. 3 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Згідно ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв"язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п"яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. А тому, встановивши, що у справі є належні та допустимі, в розумінні ст. ст. 77, 78 ЦПК України, докази на підтвердження факту надання правничої допомоги, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявленої вимоги щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу, у зв`язку з чим клопотання представника відповідача про стягнення з позивача на користь [PERSON] понесених нею судових витрат на правничу допомогу в сумі 800 грн. підлягає задоволенню. З урахуванням положення ст. 141 ЦПК України у зв`язку із задоволенням позову, судові витрати підлягають стягненню з відповідачки. На підставі викладеного та

Outcome: partial