Jurisdiction: civil
Date: 2014-12-23 00:00:00

Позивач ПАТ КБ „ПриватБанк" звернувся в суд з позовною заявою до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, в якій вказував, що 18.11.2013 року [PERSON] було призначено на посаду касира-операціоніста у Вижницьке відділення Чернівецької філії ПАТ КБ „ПриватБанк" та укладено трудовий договір та договір про повну матеріальну відповідальність. Зазначав, що 18.03.2014 року у Вижницькому відділенні Чернівецької філії ПАТ КБ „ПриватБанк" було проведено раптову (позапланову) ревізію, про що складено акт, відповідно до якого встановлено наявність нестачі матеріальних цінностей, які не відповідають даним бухгалтерського обліку, загальний розмір якої складає 834175 грн., 142700 долларів та 44 330 євро. Посилався, що [PERSON] надавала грошові кошти керівникові Вижницького відділення Чернівецької філії ПАТ КБ „ПриватБанк" без жодних на те дозвільних документів і внаслідок зловживання службовим становищем та перевищення своїх службових повноважень заподіяла матеріальну шкоду банкові у розмірі 2 828 485, 1 грн. Просив стягнути з [PERSON] на користь ПАТ КБ „ПриватБанк" завдану матеріальну шкоду у розмірі 2 828 485, 1 грн. та понесені судові витрати. Ухвалою Вижницького районного суду від 18.07.2014 року клопотання представника позивача ПАТ КБ „ПриватБанк" задоволено та залучено до участі у справі у якості співвідповідача [PERSON], а ухвалою від 23 вересня 2014 року у зв"язку зі зміною прізвища [PERSON] прийнято вважати прізвищем відповідача [PERSON]. 15.10.2014 року ПАТ КБ „ПриватБанк" подано уточнену позовну заяву, в якій просив стягнути солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ КБ „ПриватБанк" завдану матеріальну шкоду у розмірі 2 828 485, 10 грн. та понесені судові витрати в розмірі 3 654 грн. В судовому засіданні представник позивача Українець О.П. заявлений позов підтримав та надав пояснення, які аналогічні викладеному в уточненій позовній заяві. Додатково просив стягнути з відповідачів в солідарному порядку витрати, пов"язані з викликом відповідачки [PERSON] через засоби масової інформації до суду. В адресованій суду заяві від 04.11.2014 року представник відповідача [PERSON] просив справу розглянути на підставі наявних в ній доказів за відсутності відповідача [PERSON] та її представника. Крім того, в письмових запереченнях заявлені вимоги банку не визнав, оскільки за заявою представника позивача СУ УМВС України в Чернівецькій області зареєстровано та розслідується кримінальне провадження стосовно начальника Вижницького відділення ЧФ ПАТ КБ „ПриватБанк" [PERSON] за фактом привласнення нею зазначених у позові грошових коштів. Просив в задоволенні позову відмовити за безпідставністю. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з"явилася, хоча належним чином через засоби масової інформації - газету „Урядовий Кур"єр" була повідомлена про місце, час та дату слухання справи. Причини неявки суду не відомі. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку. Судом встановлено, що 18 листопада 2013 року між ПАТ КБ „ПриватБанк" в особі директора Хмельницької філії Браніцького Ю.О. та [PERSON] було укладено трудовий договір, відповідно до умов якого [PERSON] приймається на роботу в банк на посаду касира-операціоніста, що підтверджено копією трудового договору. 18.11.2013 року між ПАТ КБ „ПриватБанк" та [PERSON] укладено договір про повну матеріальну відповідальність, предметом якого є прийом працівником на себе повної матеріальної відповідальності за незабезпечення цілісності і/або схоронності матеріальних цінностей роботодавця при виконанні покладених трудовим договором і локальними актами роботодавця трудових обов"язків і встановлених законодавством вимог, порушення яких тягне до фінансових втрат роботодавця, що підтверджено копією договору. З копії договору про повну індивідуальну матеріальну відповідальність від 02.04.2002 року вбачається, що [PERSON] бере на себе повну матеріальну відповідальність за безпеку збереження довірених їй установою банку цінностей. Згідно копії наказу від 30.06.2011 року [PERSON] призначено керівником Вижницького відділення Чернівецької філії ПАТ КБ „ПриватБанк". Таким чином, сторони по справі знаходяться в трудових відносинах та регулюються Кодексом законів про Працю України. З акту ревізії цінностей вбачається, що за станом на 18.03.2014 року проведена раптова ревізія цінностей, які знаходяться в касі, якою встановлено загальну суму нестачі: 834 175 грн.; 142 700 доларів, що за службовим розпорядженням НБУ від 18.03.2014 року становить 1392752 грн.; 44 330 євро, що за службовим розпорядженням НБУ від 18.03.2014 року становить 601558, 1 грн. Довідкою про рух коштів Вижницького відділення Чернівецької філії ПАТ КБ «ПриватБанк» за період з 28.02.2014 року по 18.03.2014 року підтверджено, що недостача в касі станом на 18.03.2014 року всього становить 834175 грн.; 142 700 доларів; 44 330 євро. Ст.130 КЗпП України встановлено загальні підстави і умови матеріальної відповідальності працівників, зокрема працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації внаслідок порушення покладених на них трудових обов'язків. При покладенні матеріальної відповідальності права і законні інтереси працівників гарантуються шляхом встановлення відповідальності тільки за пряму дійсну шкоду, лише в межах і порядку, передбачених законодавством, і за умови, коли така шкода заподіяна підприємству, установі, організації винними протиправними діями (бездіяльністю) працівника. Ця відповідальність, як правило, обмежується певною частиною заробітку працівника і не повинна перевищувати повного розміру заподіяної шкоди, за винятком випадків, передбачених законодавством. Ст.134 КЗпП України встановлено, що відповідно до законодавства працівники несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини підприємству, установі, організації, у випадках, коли: 1) між працівником і підприємством, установою, організацією відповідно до статті 135-1 цього Кодексу укладено письмовий договір про взяття на себе працівником повної матеріальної відповідальності за незабезпечення цілості майна та інших цінностей, переданих йому для зберігання або для інших цілей; 2) майно та інші цінності були одержані працівником під звіт за разовою довіреністю або за іншими разовими документами; 3) шкоди завдано діями працівника, які мають ознаки діянь, переслідуваних у кримінальному порядку; 4) шкоди завдано працівником, який був у нетверезому стані; 5) шкоди завдано недостачею, умисним знищенням або умисним зіпсуттям матеріалів, напівфабрикатів, виробів (продукції), в тому числі при їх виготовленні, а також інструментів, вимірювальних приладів, спеціального одягу та інших предметів, виданих підприємством, установою, організацією працівникові в користування; 6) відповідно до законодавства на працівника покладено повну матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації при виконанні трудових обов'язків; 7) шкоди завдано не при виконанні трудових обов'язків; 8) службова особа, винна в незаконному звільненні або переведенні працівника на іншу роботу; 9) керівник підприємства, установи, організації всіх форм власності, винний у несвоєчасній виплаті заробітної плати понад один місяць, що призвело до виплати компенсацій за порушення строків її виплати, і за умови, що Державний бюджет України та місцеві бюджети, юридичні особи державної форми власності не мають заборгованості перед цим підприємством. В письмових поясненнях [PERSON] пояснила, що „давала гроші [PERSON], керуючій відділенням у м.Вижниця, не відображаючи в програмі. Переважно у валюті. Суми бували різні, залежно від підкріплення. Гроші передавала у конвертах, інколи в руки [PERSON], інколи вона чекала її під вікном каси з клієнтом, якому вона передавала гроші. Бувало і таке, що їй суму казала через телефон і казала хто прийде і кому передати". В заяві керівнику служби безпеки по Чернівецькій області від 21.03.2014 року [PERSON] зізналася в тому, що „вона з каси Вижницького відділення взяла 44330 євро, 142700 доларів та 834000 грн. Ці гроші знаходилися в сейфі інкасатора та відсіку касира. Касир [PERSON] в цьому не винна, вона виконувала її вказівки". З копії повідомлення про підозру від 11.04.2014 року вбачається, що [PERSON] підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.191 ч.5 КК України. Зокрема, під час досудового розслідування встановлено, що [PERSON], перебуваючи на посаді керуючої Вижницького відідлення ЧФ ПАТ КБ „ПриватБанк", являючись матеріально-відповідальною особою за збереження коштів та відповідальною у межах повного збитку, заподіяного банку при виконанні посадових обов"язків, діючи умисно, з корисливих мотивів, маючи службовий вплив на касира-операціоніста Вижницького відділення ЧФ ПАТ КБ „ПриватБанк" [PERSON] та погрожуючи їй звільненням з посади, в період часу з 26.02.2014 року по 18.03.2014 року, перебуваючи на своєму службовому місці, а саме в приміщення Вижницького відділення ЧФ ПАТ КБ „ПриватБанк", неправомірно втручаючись в роботу каси віділення шляхом надання незаконних вказівок касиру здійснювати фальсифікацію у електронному вигляді касових грошових проводок між касою відділення та сейфом інкасатора, штучно збільшувала ліміт каси, після чого використовуючи своє службове становище та матеріальну залежність касира-операціоніста [PERSON], надавала останній вказівки про відкриття сейфу, де зберігалися грошові кошти відділення та щоденно здійснювала вилучення грошових коштів з сейфу, які в подальшому використовувала на власний розсуд. Виходячи з вимог закону, для притягнення працівника до повної матеріальної відповідальності необхідна наявність сукупності чотирьох умов, зокрема: наявність протиправних дій чи бездіяльності працівника; спричинення підприємству шкоди; наявність причинного зв'язку між протиправними діями працівника та спричиненими ним наслідками у вигляді матеріальної шкоди та наявність вини працівника в її спричинені. При цьому під прямою дійсною шкодою слід розуміти втрату, погіршення або зниження цінності майна, необхідність для підприємства, установи організації провести затрати на відновлення, придбання майна чи інших цінностей або провести зайві, тобто викликані внаслідок порушення працівником трудових обов'язків, грошові виплати. З п.п.15, 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 29.12.1992 р. «Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, завданої підприємствам, установам, організаціям їх працівниками» з наступними змінами вбачається, що факт спричинення працівником підприємству, установі, організації матеріальної шкоди може бути підтверджено даними бухгалтерського обліку й іншими документами про наявність і розмір прямої дійсної шкоди - матеріалами інвентаризації, актами ревізії та обліковими документами, актами й іншими документами про недостачу, зіпсування, втрату, знищення майна, довідками й іншими документами про вартість майна. Таким чином, судом встановлено, що [PERSON], як касиром-операціоністом, було порушено умови договору про повну матеріальну відповідальність, за умовами якого вона була зобов"язана дбайливо ставитися до матеріальних цінностей роботодавця і вживати заходів для запобігання заподіянню їм шкоди; здійснювати свої повноваження відповідно до процедур, правил порядків, зазначених у нормативних актах роботодавця; вчасно повідомляти роботодавцеві про всі обставини, які загрожують забезпеченню цілісності і/або схоронності матеріальних цінностей, своєчасності поповнення карток клієнтів при встановленні бонусів, шахрайських дій відносно матеріальних цінностей. Крім того, п.4.6 вказаного Договору передбачено, що збиток, заподіяний декількома працівниками роботодавцеві, що підлягає відшкодуванню, розподіляється між працівниками пропорційно ступеню провини кожного з них. Як роз"яснив Пленум Верховного суду України в Постанові N 14 від 29.12.92 року „Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками" п.16 розмір шкоди, заподіяної з вини кількох працівників, визначається для кожного з них з урахуванням ступеня вини, виду і меж матеріальної відповідальності. Солідарна матеріальна відповідальність застосовується лише за умови, якщо судом встановлено, що шкода підприємству, установі, організації заподіяна спільними умисними діями кількох працівників або працівника та інших осіб. Враховуючи наведене вище, а також беручи до уваги те, що шкода, завдана ПАТ КБ «ПриватБанк» не може розцінюватися як заподіяна спільними умисними діями [PERSON] та [PERSON], оскільки у них відсутній спільний умисел і, як встановлено досудовим слідством та не заперечується сторонами по справі, [PERSON], як керуюча Чернівецькою філією Вижницького відділення ПАТ КБ «ПриватБанк», здійснювала службовий вплив на касира-операціоніста [PERSON], втручалася в роботу каси відділення, що підтверджується, крім іншого, письмовими поясненнями відповідачок, чим ПАТ КБ «ПриватБанк» заподіяно матеріальної шкоди на загальну суму 2 828 485, 1 грн. Разом з тим, суд зауважує, що [PERSON] було порушено посадові обов»язки та договір про повну матеріальну відповідальність, так як вона усвідомлювала протиправність дій [PERSON], однак, не повідомила керівництво вищого рівня про можливі шахрайські дії останньої та видавала гроші з каси за вказівкою керуючої без дозвільних документів, у зв»язку з чим суд приходить до висновку, що з урахуванням ступеня вини кожної з відповідачок, з них підлягає до стягнення шкода, завдана банку, у відсотковому відношенні, а саме з [PERSON] слід стягнути на користь банку 20 % завданої матеріальної шкоди, а з [PERSON] - 80 %. Ч.1 ст. 79 ЦПК України встановлено види судових витрат, які складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи, а згідно ч.3 цієї ж статті до витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать, зокрема, витрати, пов'язані з публікацією в пресі оголошення про виклик відповідача. Відповідно до ч.1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

Outcome: approved