Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-15 00:00:00

Управління Державного агентства рибного господарства у Закарпатській області звернулося до суду з позовом до [PERSON] , де третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги Нересницька територіальна громада про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Свої вимоги обґрунтовує тим, що Державне агентство рибного господарства України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства. Закарпатський рибоохоронний патруль є територіальним органом Держрибагентства, діє у складі Держрибагетства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Повноваження Закарпатського рибоохоронного патруля поширюється на Закарпатську область, територію та акваторію водних об`єктів в межах районів діяльності, визначених Держрибагентством. Відповідно до постанови Тячівського районного суду Закарпатської області від 19.11.2020 року у справі про аміністративне правопорушення № 307/3278/20 [PERSON] визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 90 КУпАП. Судом встановлено, що [PERSON] 21.09.2020 року близько 12.30 год. на річці Тересва околиця с. Терново, проводив лов риби за допомогою засобу лову, а саме сітка-низанка білого кольору загальною довжиною 10 м. За допомогою забороненого засобу засобу виловив 9 штук риби «Марена звичайна» та 1 штука «Ялець-андруга Європейська», дані види риб є «Червоної книги України», та забороненими до вилову, чим порушив ч. 2 ст. 20 Закону України «Про червону книгу України», де передбачена відповідальність за ст. 90 КУпАП.\~ Таким чином, вина [PERSON] є доведеною і відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Розмір шкоди, заподіяної громадянином [PERSON] внаслідок незаконного вилову, добування або знищення цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, визначено відповідно до такс, затверджених постановою КМУ від 07.11.2012 № 1030 «Про розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України. Згідно обгрунтованого\~розрахунку розміру\~завданої шкоди,\~ [PERSON] \~нанесено збитків\~рибному господарству\~України на\~суму 3790,00 гри. Тому просять суд стягнути з [PERSON] в користь Нересницької територіальної громади ГУК у Закарпатській області тг/24062100 р/р [NUMBER] , код ЄДРПОУ 37975895, призначення платежу: 24062100 майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, в розмірі 3790,00 грн. та судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2102 грн. \~\~\~\~ Представник позивача в судове засідання не з`явився, але надав до суду заяву в якій просять суд справу розглянути у їх відсутності, заявлені вимоги підтримують та просять їх задовольнити, а тому суд на підставі ст.. 223 ЦПК України справу розглянув у їх відсутності. Відповідач в судове засідання не з`явився, причини своєї неявки суду не повідомив, а тому суд на підставі ст.. 223 ЦПК України справу розглянув у його відсутності. Представник третьої особи Нересницької територіальної громади в судове засідання не з`явився, але надав до суду заяву в якій просять суд справу розглянути у їх відсутності, а тому суд на підставі ст.. 223 ЦПК України справу розглянув у їх відсутності. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у\~разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справу суд дійшов наступного висновку. Відповідно до\~ст. 10 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів"\~посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та уповноважені подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. В судовому засіданні встановлено, що Тячівського районного суду Закарпатської області від 19.11.2020 року у справі про аміністративне правопорушення № 307/3278/20 [PERSON] визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 90 КУпАП. В постанову зокрема зазначалося, що [PERSON] 21.09.2020 року близько 12.30 год. на річці Тересва околиця с. Терново, проводив лов риби за допомогою засобу лову, а саме сітка-низанка білого кольору загальною довжиною 10 м. За допомогою забороненого засобу засобу виловив 9 штук риби «Марена звичайна» та 1 штука «Ялець-андруга Європейська», дані види риб є «Червоної книги України», та забороненими до вилову, чим порушив ч. 2 ст. 20 Закону України «Про червону книгу України», де передбачена відповідальність за ст. 90 КУпАП.\~ Статтею 12 ч. 3 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ст. 82 ч. 6 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином, відповідачем було порушено Правила любительського і спортивного рибальства. Правилами любительського і спортивного рибальства, затвердженими\~платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства; нормативно-правовий акт № 19 від 15.02.1999 наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 року № 9\~(зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28.04.1999 року за № 269/3562) забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм (п. 3.15.1). Згідно \~розрахунку від\~04.11.2020\~року \~розміру завданої\~шкоди,\~ [PERSON] \~нанесено збитків\~ на\~суму 3790,0 гри. Відповідно до\~ст. 3 Закону України "Про тваринний світ"\~об`єкти тваринного світу є дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популярному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи неволі. У\~статті 10 Закону України "Про тваринний світ"\~зазначено, що громадяни зобов`язані охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин, сприяти\~відтворенню відновлювальних об`єктів тваринного світу, використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Також\~у навколишнього природного середовища; нормативно-правовий акт № 1264-XII від 25.06.1991, статтею 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища"\~підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно\~ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища"\~шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно\~ст. 20 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів"\~- шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Пунктом 6.2. Правил любительського і спортивного рибальства передбачено, що шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України від\~19.01.1998 року №32. За приписами\~ статті\~1166\~ЦК України - майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Оскільки [PERSON] добровільно завдані збитки не відшкодував, з нього слід стягнути суму збитків в розмірі 3790,0 гривень. У відповідності ст. 141 ЦПК України судові витрати необхідно покласти на відповідача. За таких обставин,

Outcome: approved