Jurisdiction: civil
Date: 2017-02-19 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом про звільнення з- під арешту майна. Свої вимоги обґрунтовує тим, що він є власником 1/2 частини житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами , що розташований в м. Бобровиця по вул. Щаслива (коишня Артема ) , 74. Маючи намір подарувати належну йому частину майна дочці позивач звернувся до державного реєстратора та отримав довідку , що належна йому частина перебуває під забороною відчудження, на неї накладено арешт. Запис до реєстру внесений [PERSON] державною нотаріальною конторою 02.11.2016 року за № 3988696 . Відповідно до даних запису арешт на 1/2 частину належного позивачу будинку був накладений згідно постанови серії АА № 276392 від 14.02.2006 року державного виконавця Бойко О.М. . Позивач звернувся до Бобровицького районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Чернігівській області з метою зняття арешту з належного йому майна , але 06.04.2016 року отримав за № 1636/03-59 відповідь , що виконавче провадження , в межах якого накладено арешт знищене у зв"язку з закінченням строків зберігання і не можливо винести постанову про зняття арешту. Одночасно з роз"ясненням рекомендовано звернутися до Бобровицького районного суду для вирішення питання зняття арешту з належної позивачу частини будинку. Так як іншим шляхом вирішити питання зняття арешту неможливо , просить вирішити дане питання в судовому порядку. В судове засідання позивач не з"явився, через канцелярію суду надав заяву про розгляд справи у його відсутність. Позовні вимоги підтримує з підстав зазначених в позові. Відповідачі до суду не зявилися, про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином , про що свідчать розписки , що повернулися до суду та заява представника Бобровицького районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Чернігівській області про слухання справи в його відсутність. Заперечень щодо вимог позивача не надавали , заяв про перенесення розгляду не подавали . Відповідач [PERSON] районна державна нотаріальна контора надіслала заяви в яких зазначають , що вони не є належними відповідачами по справі просять замінити їх на належного , а також про слухання справи в їх відсутність. Враховуючи всі вищезазначені обставини , суд ухвалив розгляд справи проводити в відсутність сторін , на підставі поданих до суду доказів. Розглянувши позовну заяву , письмові докази суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що в ВДВС Бобровицького РУЮ перебувало виконавче провадження , в ході якого 14.02.2006 року державним виконавцем ВДВС Бобровицького РУЮ винесена постанова про накладення арешту на 1/2 частину житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами , яка розташована в м. Бобровиця по вул. Щаслива (колишня Артема) 74 ( а.с. 6-9). На підставі даної постанови до державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесені відомості про арешт вищезазначеної частини будинку позивача. Факт належності даної частини позивачу підтверджується даними договору купівлі-продажу , витягу з реєстру речових прав на нерухоме майно. Відповідно до довідки Бобровицького районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Чернігівській області від 06.04.2016 року № 1636/03-59 виконавче провадження в межах якого накладено арешт знищене (а.с. 11). Згідно ст. 59 Закону України "Про виконавче провадження" особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду із позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.\~ Позов про зняття арешту з майна може бути предявлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Позови на захист майнових прав малолітніх та неповнолітніх дітей боржника (засудженого) можуть бути предявлені їхніми законними представниками, а у випадках, встановлених законом, органами та особами, яким надано право захищати права, свободи чи інтереси інших осіб (статті 3, 45 ЦПК). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення . У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України. У випадку безоплатної передачі майна юридичній особі ця особа також є відповідачем у справі. У спорах про зняття арешту з майна, яке є предметом застави (іпотеки) або придбано за рахунок кредиту, який не погашено, в якості третіх осіб у встановленому законом порядку залучаються заставодержатель (іпотекодержатель) або кредитор. Зокрема, у матеріалах справи залежно від предмета та підстави позову мають бути належним чином завірені копії акта опису та арешту, постанови про арешт коштів чи майна боржника, вироку, рішення суду або іншого органу, на виконання яких проводився опис і арешт, матеріали, що є в кримінальній справі щодо належності описаного майна і джерел коштів на його придбання, документи про право власності на майно, кредитні зобовязання, реєстраційні посвідчення, паспорти та інші документи, що видаються на це майно. Пред'явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі чи залишення заяви без руху, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному статтею 33 ЦПК ( 1618-15 ). У разі, якщо норма матеріального права, яка підлягає застосуванню за вимогою позивача, вказує на те, що відповідальність повинна нести інша особа, а не та, до якої пред'явлено позов, і позивач не погоджується на її заміну, суд залучає до участі в справі іншу особу як співвідповідача з власної ініціативи. Після заміни неналежного відповідача або залучення співвідповідача справа розглядається спочатку в разі її відкладення або за клопотанням нового відповідача чи залученого співвідповідача та за його результатами суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Позивач звернувся до суду з позовом в якому в якості відповідачів зазначає [PERSON] державну нотаріальну контору , [PERSON] районний відділ державної виконавчої служби Головного територіальногоуправління юсттиції у Чернігівській області. Дані особи є неналежними відповідачами , так як вони є лише особами , які накладали арешт на користь боржника та вносили дані до реєстру заборон відчудження об"єктів нерухомого майна . Позивачем не надано жодного документу з якого можливо встановити особу боржника , а отже вирішити питання про заміну неналежного відповідача чи залучити співвідповідача. На запит суду нотаріальна контора повідомила , що в матеріалах справ нотаріальної контори відсутня постанова державного виконавця , відповідно до якої накладався арешт на майно , отже і в такий спосіб встановити особу на користь якої накладався арешт неможливо. Так як позов пред"явлений до неналежних відповідачів в позові належить відмовити. Відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не проводилося. Враховуючи вищевикладене та

Outcome: dismissed