Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-12 00:00:00

У листопаді 2016 року [PERSON] звернувся до суду з зазначеним позовом до КП «Житлове господарство Кіровського району» ДМР на предмет відшкодування матеріальної шкоди, завданої пошкодженням побутової техніки пральної машини Indesit модель Wisl 85X EX та холодильника Ariston SBL 1821V/НA внаслідок сильного різкого перепаду напруги в підїзді будинку з причини виходу з ладу кабельної перемички на перший під?їзд, що сталося через неналежне утримання внутрішньо будинкової електричної проводки відповідачем, у зв?язку з чим ремонт пральної машини коштував 684,00 грн., ремонт холодильника коштував 1860,00 грн., а також моральної шкоди, завданої пошкодженням майна, необхідністю витрачати додаткові зусилля для організації побуту на час виходу з ладу побутової техніки, стресом від неодноразових випадків пожежної ситуації, тому позивач просив суд стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду в сумі 2544,00 грн., а також моральну шкоду в сумі 5000,00 грн. В судовому засіданні позивач заявлені позовні вимоги підтримав у повному обсязі, наполягаючи на їх задоволенні з наведених у позові підстав, не заперечуючи проти ухвалення заочного рішення. Відповідач КП "Житлове господарство Кіровського району" ДМР, заперечень проти позову не надало, будучи належним чином повідомленим про час і місце розгляду справи, в судове засідання представника не направило, причин не повідомило, свого представника до суду не направило, на підставі чого з урахуванням письмової згоди позивача відповідно до ст. 224 ЦПК України справа підлягає розглядові судом з ухваленням цього рішення заочно. Третя особа ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, в судове засідання представника не направило, про причини неявки суд не повідомило та про відкладення розгляду справи не клопотало, що не перешкоджає суд згідно ст. 36 ЦПК України розглянути справу у відсутності представника цієї особи. Суд, вислухавши пояснення позивача, дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази, перевіривши доводи позовної заяви в межах заявлених вимог, приходить до висновку про часткове задоволення позову, виходячи з наступного. Встановлено судом, що [PERSON] є власником квартири №1 по пр. Олександра Поля (пр. Кірова), 76 у м. Дніпрі на підставі договору купівлі-продажувід 04 вересня 1996 року (а.с.30), проживає та зареєстрований в цій квартирі з 04 квітня 2003 року (а.с.6-7). Також судом встановлено, що близько 11 год.00 хв. 25 лютого 2016 року в під?їзді №1 будинку №76 по пр. О. Поля у м. Дніпрі стався різкий перепад напруги та аварійне відключення, що підтверджується актом виміру напруги, листом ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» від 25 березня 2016 року за вих.№870/6072 відповідно до якого спеціалістами РЕМ проведено обстеження обладнання від ТП 590 РБ 10 до будинку №76 по пр. О.Поля у м. Дніпрі, здійснено виміри та встановлено, що причиною перепаду напруги в першому підїзді житлового будинку №76 стало пошкодження кабельної перемички на перший підїзд, що знаходиться на балансі житлово-експлуатаційної організації згідно границі балансової належності між електропостачальною організацією та балансоутримувачем електричних мереж, яка знаходиться на кінцівках лінії між ТП та щитовою будинку (а.с. 9, 10). Також згідно листа КП «Житлове господарство Кіровського району» ДМР від 14 липня 2016 року за №К-27 на звернення [PERSON] щодо відшкодування завдано шкоди пошкодженням побутової техніки, а також на лист Центральної районної у м. Дніпрі ради повідомлено, що у звязку з перенапругою електричних мереж вийшов з ладу електричний кабель житлового будинку №76 по пр. О. Поля, де розташована квартира №1, представниками КП «ЖГ Кіровського району» ДМР виконано ремонті роботи по відновленню електричного кабелю, ситуація склалась внаслідок перевантаження електричних мереж мешканцями будинку, а мешканцям квартири №1 рекомендовано для захисту особистих електроприладів у власній квартирі встановити прилад відключення «бар?єр», у звязку з чим у відшкодуванні збитків [PERSON] відмовлено (а.с.16). Відповідно до акту оцінки технічного стану №80137787 від 04 березня 2016 року, виконаного авторизованим сервісним центром «Лотос» за зверненням власника від 27 лютого 2016 року, встановлена несправність пральної машини Indesit модель Wisl 85 X EX, серійний номер 12210406166144, а саме: вийшов з ладу силовий електричний модуль з причин перепаду напруги (а.с.17). Відповідно до акту оцінки технічного стану №80137846 від 09 березня 2016 року, виконаного авторизованим сервісним центром «Лотос» за зверненням власника від 29 лютого 2016 року, встановлена несправність холодильник Ariston модель SBL1821V/HA серійний номер 007191090, а саме: вийшла з ладу плата керування з причин перепаду напруги постачальної електромереж (а.с.20). Згідно представлених позивачем технічних паспортів на вказану пральну машину та холодильник (а.с.8) суд приходить до висновку про доведеність належності пошкоджених приладів побутової техніки позивачу. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з частиною другою статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. У пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.92 N 6 "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" розяснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до ч.1 ст. 176 ЖК УРСР наймодавець зобов'язаний своєчасно провадити ремонт жилих будинків, забезпечувати безперебійну роботу інженерного обладнання будинків і жилих приміщень, належне утримання під'їздів, інших місць загального користування будинків і придомової території. Такі ж обов'язки покладаються на житлово-будівельні кооперативи. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Виконавцем вказаний Закон у ст. 1 визначає суб'єкта господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Як встановлено судом, відповідач - КП "Житлове господарство Кіровського району" є балансоутримувачем будинку №76 по пр. Олександра Поля у м. Дніпрі і виконавцем житлово-комунальних послуг з утримання будинку та прибудинкової території. Частиною 2 ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що виконавець зобов'язаний, окрім іншого, забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; своєчасно проводити підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; сплачувати споживачу компенсацію за перевищення встановлених термінів проведення аварійно-відновлювальних робіт у розмірі, визначеному договором або законодавством; вести облік вимог (претензій) споживачів у зв'язку з порушенням порядку надання житлово-комунальних послуг, зміною їх споживчих властивостей та перевищенням термінів проведення аварійно-відновлювальних робіт; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. Відповідно до ч.2 ст. 24 вказаного Закону балансоутримувач зобов'язаний, окрім іншого, забезпечувати управління майном власними силами або укладати договір з юридичною особою на управління майном; забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Технічне обслуговування жилих будинків як комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання, передбачений п. 2 Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року N 76, та система технічного обслуговування жилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо, а такий ремонт і обслуговування покладені на балансоутримувача (виконавця) послуг з утримання будинку та прибудинкової території. Таким чином, суд, дослідивши в судовому засіданні безпосередньо докази, приходить до висновку, що різкий перепад напруги у під?їзді №1 будинку №76 по пр. О. Поля, в тому числі і в квартирі №1 цього під?їзду, стався внаслідок несправності кабельної перемички на перший під?їзд будинку внутрішньобудинкової електромережі, забезпечення справності та належного функціонування якої покладено на відповідача, як особи, що є балансоутримувачем та здійснює утримання будинку та прибудинкової території і не забезпечила такої справності, тобто з вини відповідача, і заподіяні в квартирі позивача пошкодження побутової техніки (пральної машини та холодильника), встановлені актами оцінки технічного стану від 04 березня 2016 року та від 09 березня 2016 року сталися саме внаслідок різкого перепаду напруги у квартиру позивача, тому права позивача, як власника, згідно ч. 2 ст. 386 ЦК України підлягають захисту, а заподіяна матеріальна шкода - відшкодуванню відповідачем у повному обсязі. Доказів протилежного відповідач у відповідності зі своїм процесуальним обов'язком за ст.ст. 57-60 ЦПК України суду не надавав, не містяться такі і в матеріалах справи. При визначенні розміру матеріальної шкоди, суд виходить з наступного. Відповідно до рахунку-фактури № СФ-0000027 від 02 березня 2016 року та акту виконаних-робіт 04 березня 2016 року вартість ремонту пральної машини Indesit Wisl 85 X EX, серійний номер 12210406166144 складає 684,00 грн., що фактично оплачена згідно квитанції від 04 березня 2016 року (а.с.18, 19). Відповідно до рахунку-фактури № СФ-0000051 від 04 березня 2016 року та акту виконаних-робіт у від 09 березня 2016 року вартість ремонт холодильника Ariston модель SBL1821V/HA серійний номер 007191090 складає 1860,00 грн., що фактично оплачена згідно квитанції від 04 березня 2016 року (а.с. 21, 22). Таким чином загальний розмір вартості пошкоджених приладів побутової техніки, належної позивачу становить 2544,00 грн., тому саме такий розмір матеріальної шкоди підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Крім того, відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої в наслідок порушення її права і така шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди та не повязана з розміром цього відшкодування. За п.3 ч.2 ст.23 ЦК України моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Згідно вимог ст.1167 ЦК України - моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, крім випадків, встановлених законом. Як розяснив Пленум Верховного Суду України в пункті 5 постанови №4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» обовязковому зясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. За зясованих у справі обставин, суд приходить до висновку, що в результаті пошкодження електрострумом побутової техніки, належної позивачу, останньому було заподіяно моральної шкоди, яка виразилась в душевних переживаннях, повязаних з пошкодженням майна, вишукуванням додаткового часу і додаткових зусиль для відновлення роботи пошкодженої побутової техніки, порушення звичайного укладу життя без користування побутової техніки, а відтак, відповідачем така шкода підлягає відшкодуванню, співмірним та достатнім розміром якої, виходячи з принципу розумності та справедливості, на переконання суду становитиме грошова сума в розмірі 800,00 грн. на користь позивача. За правилами ст. 88 ЦПК України судові витрати покладаються на відповідача пропорційно задоволеним вимогам.

Outcome: partial