Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-06 00:00:00

23 квітня 2019 року [PERSON] звернувся в суд із позовом до Державного підприємства "СЕТАМ" Міністерства юстиції України, Ковельського МРВ ДВС ГТУЮ у Волинській області про визнання недійсним електронних торгів із продажу нерухомого майна та стягнення гарантійного внеску.Свій позов мотивує тим, що з метою участі у проведенні електронних торгів він здійснив реєстрацію особистого кабінету учасника та подав заявку на участь у проведенні торгів з реалізації лоту №336355, нерухомого майна, а саме: 30/100 незавершеного будівництвом головного корпусу /А-1/ площею 2982 м2, за адресою: [ADDRESS] , а також сплатив кошти у вигляді гарантійного внеску на загальну суму 19125,45 гривень на рахунок організатора електронних торгів, на підставі чого його було зареєстровано учасником під ім`ям «учасник 7». 27 березня 2019 року було проведено торги з реалізації вищевказаного об`єкта. Переможцем вказаних торгів, у відповідності до протоколу №399228, визначено його у зв`язку із невнесенням суми за придбане майно попередньо визнаним переможцем. Вказує, що відразу ж після визнання його переможцем електронних торгів 17.04.2019 року ним проведено огляд вказаного вище нерухомого майна, в ході якого виявлено, що реальний об`єкт нерухомого майна, придбаний ним на електронних торгах, не відповідає заявленому на торгах, а саме: на веб-сайті ДП "СЕТАМ" у розділі, що стосується інформації про лот № 336355 долучено фотографії іншого об`єкту нерухомості, а ніж того, що заявлено на торги. Зазначає також, що об`єкт нерухомості, який фактично виставлено на торги по лоту №336355 веб-сайту ДП "СЕТАМ", є часткою незавершеного будівництвом головного корпусу та складає його два прольоти. Інша його частина, що зображена на фотографіях лоту веб-сторінки ДП "СЕТАМ" як такого, який виставлено на продаж, насправді належить до приватної власності. Загальна площа об`єкту є значно більшою тієї, що виставлена на торги (2982 м2) та складає орієнтовно 10000 м2. Також всупереч фотоматеріалам, розміщеним на веб-сайті, в стіні придбаного приміщення відсутні в`їздні отвори (ворота) та будь-який під`їзд до приміщення, що унеможливлює його використання у майбутньому. Вважає, що прилюдні електронні торги були проведені з грубим порушенням Порядку реалізації арештованого майна, Закону України «Про виконавче провадження», Цивільного кодексу України, оскільки внаслідок порушення вищевказаних норм і нормативно-правових актів, він не зміг придбати об`єкт, на який розраховував. Вказує, що ДП «СЕТАМ» було допущено порушення порядку та процедури визначеної Порядком реалізації арештованого майна, що потягло за собою порушення його прав та інтересів, як учасника електронних торгів та учасника цивільних правовідносин. З урахуванням вищенаведеного та покликаючись на норми чинного законодавства, просить визнати недійсними електронні торги, проведені ДП "СЕТАМ", з реалізації лоту №336355 (нерухомого майна), а саме: 30/100 незавершеного будівництвом головного корпусу /А-1/ площею 2982 м2, за адресою: [ADDRESS] , та стягнути з ДП "СЕТАМ" на його користь сплачений гарантійний внесок у розмірі 18568,40 гривень та комісію банку в сумі 557,05 гривень. Ухвалою судді Ковельського міськрайонного суду Волинської області Восковської О.А. від 12.06.2019 року відкрито провадження в цивільній справі та вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження. Крім цього, відповідачам визначено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Ухвалою Ковельського міськрайонного суду Волинської області від 20.09.2019 року головуючим суддею Бойчуком П.Ю. прийнято вищевказану справу до свого провадження та вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Крім цього, відповідачам визначено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Ухвалою Ковельського міськрайонного суду Волинської області від 07.11.2019 року відмовлено в задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін. 01 липня 2019 року представником відповідача - Ковельського МРВ ДВС ГТУЮ у Волинській області було подано до суду відзив на позовну заяву, в якому він позовні вимоги не визнає та просить відмовити в задоволенні позову, оскільки вважає, що прилюдні торги були проведені з дотриманням чинного законодавства та жодні права та інтереси позивача не були порушені. Крім того, вказував, що Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5 передбачено, що гарантійний внесок не повертається учаснику, який був визнаний переможцем електронних торгів, але не вніс усієї належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 розділу Х вищевказаного порядку. 19 липня 2019 року представником відповідача - ДП «СЕТАМ» було подано до суду відзив на позовну заяву, в якому він позовні вимоги не визнає та просить відмовити в задоволенні позову. Зокрема, представник відповідача зазначає, що при проведенні торгів не було допущено жодних порушень чинного законодавства. Крім того, зазначає, що організатор торгів вносить лише ту інформацію про лот, яка зазначена в заявці органу державної виконавчої служби. Організатор не наділений обов`язком самостійно на підставі акту приймання-передавання заповнювати, змінювати або доповнювати інформаційне повідомлення, є чітко визначена процедура заповнення інформаційного повідомлення і в межах якої організатор зобов`язаний перевірити лише повноту заповнення заявки на підставі якої формується інформаційне повідомлення. Окрім цього, в інформаційному повідомленні зазначено порядок ознайомлення з майном, зберігач та контакти зберігача. Тобто, позивач міг ознайомитись з майном перш ніж його купувати, однак не скористався можливістю ознайомитись з майном перед участю в торгах. Представник відповідача також зазначає, що позивачем у передбачені строки не було внесено належної суми за придбане майно, а тому акт про реалізацію майна не складався, і договірні відносини купівлі-продажу майна на цих торгах не були оформлені, а отже такий правочин є неукладеним, і тому повернення гарантійного внеску не передбачено Порядком. Представник відповідача просить відмовити в задоволенні заявленого позову з тих підстав, що неукладений правочин не може бути визнаний недійсним. Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, тому, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, перевіривши та дослідивши письмові докази, повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, дійшов до висновку, що позовні вимоги не підлягають до задоволення виходячи з наступного. За змістом статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» від 2 червня 2016 року № 1404-VIII (далі Закон від 2 червня 2016 року № 1404-VIII) виконавче провадження, як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій, визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Згідно зі статтею 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Відповідно до частини четвертої статті 41 Конституції України, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Проте, право власності не є абсолютним і може бути обмежене у випадках встановлених законом (стаття 3 Цивільного кодексу України (далі ЦК). Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК, частини першої статті 16 ЦК, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною першою статті 15 ЦК визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З урахуванням цих норм, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як вбачається з матеріалів справи, 27 березня 2019 року організатором торгів - ДП "СЕТАМ" проведено електронні торги по лоту №336355, а саме - 30/100 незавершеного будівництвом головного корпусу /А-1/, площею 2982 м2, за адресою: [ADDRESS] , стартова ціна лоту - 371368,00 гривень. Відповідно до протоколу проведення електронних торгів від 27 березня 2019 року №399228, переможцем електронних торгів по лоту №336355 визначено учасника №7 [PERSON] , - позивача по справі. Підстава визначення переможця - невнесення суми за придбане майно попередньо визначеним переможцем. Розрахунок за майно згідно з протоколом проведення електронних торгів мав бути здійснений переможцем до 03 травня 2019 року (а.с.9-12). Як встановлено судом, оскільки переможець торгів [PERSON] не вніс у встановлений у протоколі проведення торгів строк коштів за майно, 10 травня 2019 року відповідно до протоколу проведення торгів №404796 було визначено торги такими, що не відбулися. Причиною виникнення даного спору є питання щодо наявності чи відсутності підстав для визнання недійсними електронних торгів з реалізації нерухомого майна. Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК, одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів. Така правова позиція висловлена Верховним Судом України в постанові від 25 листопада 2015 року № 6-1749цс15. Також, слід звернути увагу, що підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів; правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів. Таку правову позицію висловив Верховний Суд у постанові від 14 лютого 2018 року по справі № 759/2467/15-ц. Вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати електронних торгів. Твердження позивача про визнання торгів недійсними обґрунтовується тим, що ДП «СЕТАМ» було допущено порушення порядку та процедури визначеної Порядком реалізації арештованого майна, а саме - не внесено належні відомості про майно, зокрема об`єкт нерухомості, який фактично виставлено на торги по лоту №336355 є часткою незавершеного будівництвом головного корпусу та складає його два прольоти, інша його частина, що зображена на фотографіях лоту веб-сторінки ДП "СЕТАМ"як такого, який виставлено на продаж, насправді належить до приватної власності; загальна площа об`єкту є значно більшою тієї, що виставлена на торги (2982 м2) та складає орієнтовно 10000 м2; також всупереч фотоматеріалам, розміщеним на веб-сайті, в стіні придбаного приміщення відсутні в`їздні отвори (ворота) та будь-який під`їзд до приміщення, що унеможливлює його використання у майбутньому. Порядок і особливості продажу арештованого майна на електронних торгах визначений Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5 (далі - Порядок). Відповідно до п.2,3 розділу Порядку, в редакції чинній на час проведення торгів, Реалізація майна здійснюється шляхом проведення Організатором електронних торгів або торгів за фіксованою ціною. Організатор та Партнери забезпечують постійний доступ учасникам до їх особистих кабінетів, а спостерігачам - до Веб-сайту з метою отримання відомостей про хід електронних торгів (торгів за фіксованою ціною). Приватні виконавці та відділи державної виконавчої служби здійснюють доступ до їх особистих кабінетів через веб-сайт Організатора. Згідно п. 1-5 розділу ІІ Порядку реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження». Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Виконавець призначає зберігача у порядку, встановленому статтею 58 Закону України «Про виконавче провадження»,

Outcome: dismissed