Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-30 00:00:00

[PERSON] , [PERSON] звернулись в суд із позовною заявою до [PERSON] про усунення перешкод у спілкуванні з малолітньою онукою [PERSON] , [INFO] , та визначення способів участі в її вихованні. Також позивачі просять суд зобов`язати відповідачку не чинити перешкоди в можливості відвідування дитиною дошкільних закладів освіти за місцем її ( [PERSON] ) реєстрації. Третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, в позовній заяві зазначена Богородчанська районна державна адміністрація Івано-Франківської області як орган опіки та піклування. Ухвалою від 16 квітня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження. На обґрунтування позовних вимог позивачі [PERSON] та [PERSON] зазначають, що вони є батьками [PERSON] , який в період з 15 вересня 2018 року по 10 грудня 2020 року перебував у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] . За час перебування в шлюбі у сина та відповідачки [INFO] народилась дочка [PERSON] . Остання від народження до часу розлучення сина та [PERSON] разом з батьками мешкала за місцем їх (позивачів) фактичного проживання в [ADDRESS] . За вказаною адресою малолітня [PERSON] й зареєстрована. Дитині було створено всі необхідні умови для життя та гармонійного розвитку, онука з перших днів життя росла і виховувалась в їхній (позивачів) присутності, вони з великим задоволенням приділяли їй увесь свій час, гуляли, купували іграшки, одяг тощо. Оскільки відповідачка перебувала в декретній відпустці, то вона й онука фактично утримувались ними та [PERSON] за рахунок їхніх доходів. Після розірвання\~шлюбу між\~ [PERSON] \~та [PERSON] \~малолітня [PERSON] залишилась проживати разом з матір`ю за місцем реєстрації і проживання останньої в с.Забережжя. На даний час між ними та відповідачкою існують неприязні відносини, остання всупереч вимогам ст. 257 Сімейного кодексу України, починаючи з серпня 2020 року, чинить перешкоди у здійсненні ними їхніх прав щодо виховання [PERSON] , зобороняючи їм спілкуватись та бачитись з дитиною. Так, їхні спроби побачитись з онукою неодноразово мали наслідком конфлікти, сварки та скандали, декілька разів у зв`язку з поведінкою відповідачки, яка категорично відмовлялась надати дитину для побачень та спілкування з ними, перешкоджаючи у здійсненні ними їхніх прав як діда та баби, змушені були звертатись до працівників поліції. Таким чином спроби впродовж серпня - грудня 2020 року вирішити питання участі у вихованні їхньої онуки мирним шляхом були безуспішними. З огляду на викладене, 07 грудня 2020 року вони звернулись до служби у справах дітей із заявою про встановлення графіка спілкування з малолітньою [PERSON] , однак отримали відповідь від 15 грудня 2020 року, що за наявності перешкод відповідно до вимог ст. 257 Сімейного кодексу України дід, баба мають право звернутись до суду з позовом про усунення таких. Позивачі зазначають, що [PERSON] також чинила перешкоди у вихованні доньки батькові [PERSON] - їхньому синові [PERSON] , у зв`язку з чим за його зверненням розпорядженням Богородчанської РДА від 30 грудня 2020 року встановлено порядок його участі у вихованні дитини. На думку позивачів, наявність конфлікту з приводу перешкоджання відповідачкою у здійсненні їхніх прав щодо виховання онучки та неприязні відносини, що склались між ними та [PERSON] , не є підставою для обмеження їхніх прав на спілкування з дитиною. З огляду на викладене, просять суд зобов`язати відповідачку усунути перешкоди у спілкуванні діда [PERSON] та баби [PERSON] з онукою [PERSON] та визначити способи їх участі в її вихованні: систематичні побачення та можливість вільного спілкування без присутності матері дитини [PERSON] , визначити дні та місце спілкування [PERSON] \~та [PERSON] з онукою [PERSON] : - друга та четверта субота кожного місяця за місцем їх (позивачів) проживання в [ADDRESS] з 09 год 00 хв до 20 год 00 хв з можливістю прогулянок по місту і відвідування закладів культури з урахуванням погодних умов, стану здоров`я дитини, режиму дня та харчування з врахуванням часу на дорогу за маршрутом Івано-Франківськ - Забережжя та у зворотному напрямку; - перша та третя неділя кожного місяця за місцем їх (позивачів) проживання в [ADDRESS] з 09 год 00 хв до 20 год 00 хв з можливістю прогулянок по місту і відвідування закладів культури з урахуванням погодних умов, стану здоров`я дитини, режиму дня та харчування з врахуванням часу на дорогу за маршрутом Івано-Франківськ - Забережжя та у зворотному напрямку; - перша та третя середа кожного місяця за місцем їх (позивачів) проживання в [ADDRESS] з 09 год 00 хв до 20 год 00 хв з можливістю прогулянок по місту і відвідування закладів культури з урахуванням погодних умов, стану здоров`я дитини, режиму дня та харчування з врахуванням часу на дорогу за маршрутом Івано-Франківськ - Забережжя та у зворотному напрямку; - щорічно, наступного дня після народження дитини або в інший день, надати можливість діду й бабі додаткового побачення для поздоровлення дитини протягом трьох-чотирьох годин без присутності матері, без обмежень місця побачення, якщо не припадає чергове побачення по графіку; - спільно з онукою відвідувати святкування днів народжень, інших свят родичів дитини по лінії батька з 09 год 00 хв до 21 год 00 хв незалежно від дня тижня. Також позивачі просять зобов`язати відповідачку не чинити перешкоди в можливості відвідування дошкільних закладів освіти незалежно від підпорядкування, типу і форми власності онукою за місце реєстрації дитини в м. Івано-Франківську з врахуванням забезпечення інтересів та всебічного розвитку дитини, при цьому фінансові витрати вони залишають за собою. Посилаючись на вимоги ст. 7, 159, 257, 263 Сімейного кодексу України, позицію Європейського суду з прав людини з даного питання, правову позицію, викладену в постанові Верховного Суду від 24 липня 2019 року у справі №592/7661/16-ц, просили позов задоволити. Відповідачкою 11 травня 2021 року до канцелярії суду подано відзив на позовну заяву, в якому вона заявлений позов визнала частково. Зазначила, що не чинила перешкод позивачам у здійсненні їхніх прав як діда та баби щодо побачень та виховання онуки ( [PERSON] ). Водночас переконана, що побачення позивачів з дитиною та їх участь в її вихованні повинні проходити з максимальним врахуванням інтересів дочки, її віку, стану здоров`я, режиму сну та відпочинку, часу грудного годування дитини, а також не на шкоду її інтересам як матері. Позивачами 11 травня 2021 року подано до суду заяву про уточнення позовних вимог, в якій вони зазначають, що однією з вимог в позові заявлено "спільно з онукою відвідувати святкування днів народжень, інших свят родичів дитини по лінії батька з 09 год 00 хв до 21 год 00 хв, незалежно від дня тижня". Родичі дитини по лінії батька проживають на значній відстані від місця проживання дитини (прадід [PERSON] - в м. Коломия, сестра бабусі [PERSON] - в с. Лужани Чернівецької області), що унеможливлює реальне забезпечення виконання вказаної позовної вимоги. Тому позивачі зазначену вимогу вважають за доцільне викласти в наступній редакції (уточнивши лише спосіб виконання та певний період з визначенням його початку та закінчення): спільно з онукою відвідувати святкування днів народження, інших свят родичів дитини по лінії батька - прадіда [PERSON] та сестри бабусі [PERSON] - [PERSON] - з 09 год 00 хв одного дня до 17 год 00 хв наступного дня з правом ночівлі з батьком, дідом, бабою дитини незалежно від дня тижня. Ухвалою суду від 11 травня 2021 року прийнято до провадження уточнену позовну заяву [PERSON] , [PERSON] у даній справі, постановлено в подальшому розглядати справу з урахуванням уточнених позовних вимог. Також вказаною ухвалою до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, залучено виконавчий орган Богородчанської селищної ради Івано-Франківського району Івано-Франківської області, що провадить діяльність із захисту прав дітей, як орган опіки та піклування, який зобов`язано подати суду письмовий висновок щодо розв`язання спору. 18 травня 2021 року до суду надійшла відповідь позивачів на відзив, в якій вони просять задоволити позовні вимоги в повному обсязі, зазначають, що обставини, викладені [PERSON] у відзиві не відповідають дійсності. Своїм правом на подання відзиву на уточнену позовну заяву відповідачка не скористалась. В судовому засіданні позивачі [PERSON] , [PERSON] , їх представник [PERSON] заявлені вимоги з урахуванням уточнення таких підтримали в повному обсязі, з підстав, викладених в позовній заяві та в заяві про уточнення позовних вимог, просили позов задоволити. Пояснили, що бажають спілкуватися з [PERSON] , яка є єдиною онукою, брати участь у її вихованні, мають фінансову можливість дбати про дитину, в їхній квартирі для онуки облаштована окрема кімната, створені всі необхідні умови для її перебування там. Водночас відповідачка після розірвання шлюбу з їхнім сином [PERSON] чинить їм перешкоди у спілкуванні зі [PERSON] . Зазначили, що в інтересах дитини не позбавляти її можливості спілкування з рідними для неї людьми, щоб не порушувати її духовного розвитку. Вказали, що побачення з малолітньою [PERSON] за їх місцем проживання не потребуватиме для дитини додаткової адаптації, оскільки вона від народження до часу припинення шлюбних стосунків між їхнім сином та відповідачкою мешкала разом з ними, а також на побаченнях із батьком дитина разом з ним перебуває за місцем їх проживання. Зауважили, що побачення з онукою за місцем її теперішнього проживання з матір`ю в селі Забережжя неможливе через наявність неприязних відносин між ними та [PERSON] . Судові витрати просили покласти на відповідачку. Відповідачка [PERSON] та її представник [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги просили задоволити частково з урахуванням висновку органу опіки та піклування, однак за місцем проживання матері дитини та в її ( [PERSON] ) присутності. Відповідачка стверджувала, що не чинить перешкод у спілкуванні діда та баби з онукою. Останні приїжджають разом з [PERSON] в дні, коли він бачиться з дочкою, впродовж таких днів дитина також спілкується з [PERSON] та [PERSON] , вона не має заперечень з цього приводу. Однак домовитись про способи участі саме діда та баби у вихованні [PERSON] , час, місце, тривалість їх побачень з дитиною та умов, за яких такі відбуватимуться, в позасудовому порядку вони не змогли. Щодо необхідності побачень в її присутності, то просила суд врахувати вік дитини, режим її дня, а також ту обставину, що на даний час [PERSON] , зокрема, в обідній час перед сном отримує грудне вигодовування. Крім того, з огляду на вік дитини, яка ще не розмовляє, їй (відповідачці) важко визначитись, чи зустрічі з дідом та бабою без її (матері) присутності не вплинуть негативно на емоційний стан [PERSON] . Представник третьої особи в судовому засіданні, яке відбувалось 18 серпня 2021 року, пояснив, що з урахуванням визначеного порядку участі батька [PERSON] у вихованні дочки [PERSON] , а також з огляду на наявність неприязних стосунків між позивачами та матір`ю дитини [PERSON] , комісія вважала за доцільне діду [PERSON] та бабі [PERSON] рекомендувати встановити систематичні побачення з їхньою онукою в першу, третю та п`яту середу місяця з 10 год до 16 год без присутності матері за місцем проживання діда та баби. В судове засідання, призначене на 31 серпня 2021 року, представник третьої особи не з`явився, подав до канцелярії суду заяву, в якій просить провести судові дебати у справі без його участі, при ухваленні рішення врахувати висновок органу опіки та пілування від 09 липня 2021 року, який він підтримує в повному обсязі. В ході розгляду справи за клопотанням позивачів допитано свідка [PERSON] , який суду пояснив, що є сином [PERSON] та [PERSON] , колишнім чоловіком відповідачки, батьком малолітньої [PERSON] . Після розірвання шлюбу між ним та [PERSON] дитина проживає з матір`ю. Між його батьками та відповідачкою наявні неприязні відносини, в добровільному порядку визначити способи їх участі у вихованні онуки не вдалось, [PERSON] чинить перешкоди у спілкуванні діда й баби з малолітньою [PERSON] . Заслухавши позивачів та їхнього представника, відповідачку та її представника, представника третьої особи, свідка, дослідивши матеріали справи, всебічно й повно з`ясувавши обставини справи, надавши належну правову оцінку доказам, суд вважає позов таким, що підлягає до часткового задоволення з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Положеннями ч. 1 ст. 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Стаття 18 вказаної Конвенції проголошує, що батьки несуть основну відповідальність за виховання і\~розвиток дитини.\~Найкращі інтереси\~дитини є\~предметом їх\~основного піклування. Положення ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено право на повагу до сімейного життя, поширюються, у тому числі і на відносини між бабою, дідом та онуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки. Європейський суд з прав людини зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і внуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема, вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми внуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з внуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність (рішення ЄСПЛ "Bogonosovy v. Russia" від 05 березня 2019 року).\~Тривалість часу, проведеного дитиною з бабою чи дідом може бути важливим фактором у забезпеченні найкращих інтересів дитини (справа "Hokkanen v. Finland", ЄСПЛ від 23 вересня 1994 року, справа "Мамчур проти України" ЄСПЛ від 16 липня 2015 року, справа "Крапівін проти Росії", ЄСПЛ від 12 липня 2016 року). Відповідно до ч. 7, 8 ст.\~7 Сімейного кодексу України, дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених\~Конституцією України,\~Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Згідно зі ст. 257 Сімейного кодексу України, баба,\~дід,\~прабаба,\~прадід мають\~право спілкуватися\~зі своїми\~внуками,\~правнуками,\~брати участь\~у їх\~вихованні.\~Батьки чи\~інші особи,\~з якими\~проживає дитина,\~не мають\~права перешкоджати\~у здійсненні\~бабою,\~дідом,\~прабабою,\~прадідом своїх\~прав щодо\~виховання внуків,\~правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Вимогами\~ст. 18 Сімейного кодексу України\~передбачені способи захисту сімейних прав та інтересів, зокрема, припинення дій, які порушують сімейні права. Відповідно до ст. 263 Сімейного кодексу України, спір щодо участі баби, діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до\~статті 159\~цього Кодексу. Згідно з ч. 2 ст. 159 Сімейного кодексу України, суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Відповідно до ч. 1 ст. 151 Сімейного кодексу України батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини. Статтею 12 Закону України "Про охорону дитинства" визначено, що виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку. Крім того, відповідно до ст. 8 даного Закону, саме батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України. Судом встановлено, що позивачі у справі [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , [INFO] (а.с.10). 15 вересня 2018 року в Івано-Франківському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Івано-Франківській області [PERSON] зареєстрував шлюб з [PERSON] , про що свідчить копія свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] (а.с. 11). [INFO] у подружжя [PERSON] та [PERSON] народилась дочка [PERSON] (а.с. 12). Отже позивачі у справі [PERSON] та [PERSON] є дідом і бабою малолітньої [PERSON] . Рішенням Богородчанського районного суду Івано-Франківської області від 10 грудня 2020 року у справі №338/1243/20 задоволено позов [PERSON] , шлюб між ним та [PERSON] розірвано. Рішення набрало законної сили 11 січня 2021 року (а.с. 13). Після розірвання\~шлюбу малолітня\~ [PERSON] \~мешкає разом\~з матір`ю\~за місцем\~реєстрації та\~фактичного проживання\~останньої:\~с.\~Забережжя Івано-Франківського району Івано-Франківської області, що не заперечується сторонами. [PERSON] та [PERSON] 07 грудня 2020 року подали до служби у справах дітей Івано-Франківської ОДА заяву, в якій просили зобов`язати [PERSON] не чинити перешкод у їхньому спілкуванні з онукою [PERSON] та вихованні останньої, а також встановити графік спілкування з дитиною (а.с. 14). Як видно з наявної в матеріалах справи копії повідомлення за підписом начальника служби у справах дітей Богородчанської РДА від 15 грудня 2020 року №73-П, за результатами звернення позивачів їм роз`яснено право на звернення до суду задля вирішення даного питання відповідно до ст. 257 Сімейного кодексу України (а.с. 15). Згідно з копією акта обстеження житлово-побутових умов сім`ї [PERSON] та [PERSON] \~від 24 травня 2021 року в помешканні (кв. [ADDRESS] ) створено належні житлово-побутові умови: окрема кімната облаштована для дитячої кімнати, є дитяче ліжечко, іграшки, шафа з дитячим одягом, місце для відпочинку (а.с. 136). Статтею 19 Сімейного кодексу України\~регламентовано участь органу опіки та піклування у захисті сімейних прав та інтересів. Положеннями ч. 5, 6\~ст. 19 Сімейного кодексу України\~встановлено, що орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. Згідно з висновком щодо усунення перешкод у вихованні і спілкуванні з малолітньою онучкою та визначення способів участі дідуся [PERSON] та бабусі [PERSON] у вихованні малолітньої [PERSON] , затвердженим рішенням виконавчого комітету Богородчанської селищної ради №171-9/2021 від 09 липня 2021 року, виконавчим комітетом селищної ради рекомендовано встановити наступний порядок участі позивачів у вихованні малолітньої онучки [PERSON] , [INFO] , яка проживає з матір`ю [PERSON] в [ADDRESS] : перша, третя та п`ята середа місяця з 10 год 00 хв до 16 год 00 хв без присутності матері за місцем проживання діда та баби. Крім того, у висновку зазначено, що враховано визначений порядок участі батька [PERSON] , [INFO] , жителя\~ [ADDRESS] : в першу, третю і п`яту суботу місяця, другу і четверту неділю місяця з 10 год 00 хв до 18 год 00 хв без присутності матері за місцем проживання батька; у день народження батька з 10 год 00 хв до 18 год 00 хв без присутності матері за місцем проживання батька (а.с. 146 - 149). Таким чином в ході судового розгляду встановлено, що позивачі [PERSON] та [PERSON] як бабуся та дідусь малоліньої [PERSON] проявляють бажання щодо участі у вихованні онуки та спілкуванні з нею. Обставин, які б унеможливлювали спілкування позивачів з малолітньою [PERSON] чи обставин, які б свідчили, що таке спілкування не відповідає інтересам дитини, в судовому засіданні не встановлено.\~Незважаючи на складні стосунки між сторонами, регулярне спілкування позивачів з онукою сприятиме нормальному розвитку і вихованню дитини. Щодо твердження позивачів, що відповідачка чинить їм перешкоди у спілкуванні з дитиною, то такі в ході розгляду справи не знайшли свого підтвердження. На підтвердження таких фактів [PERSON] та [PERSON] посилаються, зокрема, на звернення до відділення поліції з приводу того, що [PERSON] не дозволяє бачитись з малолітньою [PERSON] . Водночас з повідомлення від 11 січня 2021 року за підписом начальника Богородчанського ВП ГУНП в Івано-Франківській області видно, що 30 вересня 2020 року, 09 жовтня 2020 року видно, що до працівників поліції звертався [PERSON] , якому колишня дружина не дозволяла бачитись з дочкою. Таким чином вказані звернення не можуть свідчити про те, що відповідачка у справі чинила перешкоди позивачам у спілкуванні з онукою. Інші належні та допустимі докази на підтвердження позовних вимог в цій частині суду не надано. Таким чином судом встановлено, що відповідачка не заперечує щодо спілкування діда та баби з онукою, однак сторони, у зв`язку з наявними між ними конфліктними стосунками, самостійно не можуть дійти згоди про порядок та способи участі позивачів у вихованні дитини. За таких обставин суд приходить до переконання, що вимоги [PERSON] та [PERSON] про зобов`язання відповідачки усунути перешкоди у спілкуванні з малолітньою [PERSON] задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення способів участі позивачів у вихованні онуки, суд враховує закріплене у положеннях міжнародних норм та норм чинного законодавства України право на спілкування баби та діда з онукою та участь у її вихованні, бажання позивачів брати участь у вихованні та спілкуванні з малолітньою [PERSON] . Визначаючи конкретний порядок участі позивачів у спілкуванні з онукою, суд керується якнайкращими інтересами дитини, враховує її вік, режим дня, необхідність присутності матері, яка несе основні турботи по догляду за станом її здоров`я, а також те, що обов`язок виховувати дитину, в тому числі і вибір способів такого виховання, відповідальність за дитину, покладається на батьків. Суд вважає за можливе не погодитись з висновком органу опіки та піклування, поданим на розв`язання даного спору, в частині місця побачень позивачів з малолітньою [PERSON] та щодо рекомендації проведення таких зустрічей без присутності матері. На думку суду, побачення діда та баби з онукою без присутності матері, враховуючи вік дитини, суперечитиме інтересам малолітньої [PERSON] , з огляду на це та неприязні стосунки, які склались між сторонами, такі побачення за місцем проживання позивачів ( [ADDRESS] ) будуть недоречними та не сприятимуть комфортному спілкуванню з дитиною. Крім того слід зауважити, що викладена в письмовій промові в судових дебатах представником позивачів вимога про встановлення побачень з дитиною в день народження діда та баби з 10 год 00 хв до 18 год 00 хв за місцем їх проживання без присутності матері не вирішувалась судом, оскільки не була предметом розгляду в судовому засіданні та виходить за межі позовних вимог. Таким чином суд приходить до висновку, що слід встановити наступний спосіб участі діда [PERSON] та баби [PERSON] у вихованні їхньої онуки, який відповідатиме принципу розумності, справедливості, збалансованості між інтересами всіх учасників сімейних відносин, пріоритетному інтересу дитини, підтримці зв`язків між родичами: систематичні побачення в першу, третю та п`яту середу місяця з 10 год 00 хв до 16 год 00 хв у присутності матері [PERSON] за місцем проживання дитини, щорічно наступного дня після дня народження дитини, яким є 07 листопада, з 10\~год 00\~хв до\~16\~год 00\~хв за попередньою домовленістю з матір`ю [PERSON] та в її присутності. Щодо вимоги позивачів не чинити їм перешкоди в можливості відвідування дошкільних закладів освіти незалежно від підпорядкування, типу і форми власності онукою за місце реєстрації дитини в м. Івано-Франківську, то така є передчасною, оскільки остання з урахуванням віку (1 рік 9 місяців) не відвідує дитячий садок чи інші заклади дошкільної освіти, доказів такого, як і того, що відповідачка чинила перешкоди в можливості відвідувати конкретний дошкільний заклад освіти, суду не надано, тому заявлені вимоги в цій частині задоволенню не підлягають. \~ \~ \~ \~Крім того, суд приходить до висновку, що слід відмовити в задоволенні вимоги позивачів "спільно з онукою відвідувати святкування днів народження, інших свят родичів дитини по лінії батька - прадіда [PERSON] та сестри бабусі [PERSON] - [PERSON] - з 09 год 00 хв одного дня до 17 год 00 хв наступного дня з правом ночівлі з батьком, дідом, бабою дитини незалежно від дня тижня" з огляду на вік [PERSON] (1 рік 9 місяців), віддаленість місця проживання родичів баби та діда, а також з урахуванням того, що таке тривале перебування малолітньої дитини без матері не відповідає інтересам дитини. Суд також вважає за необхідне роз`яснити сторонам у справі, що вони не вправі діяти всупереч інтересам дитини, а також мають право в майбутньому змінити встановлений судом спосіб участі у вихованні малолітньої [PERSON] з урахуванням вікових змін, розвитку та потреб дитини, що буде відповідати її інтересам. Судові витрати у справі підлягають розподілу наступним чином. Згідно з ч. 1 ст 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. З огляду на викладенене, з відповідачки на користь позивача [PERSON] слід стягнути сплачений ним при зверненні до суду з даним позовом судовий збір, пропорційно задоволеній частині позовних вимог, у розмірі 908 гривень. \~ \~ \~ \~Оскільки позивачка [PERSON] звільнена від сплати судового збору при зверненні до суду з позовом відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", то з відповідачки необхідно стягнути в дохід держави судовий збір в розмірі 908 гривень пропорційно до задоволеної частини вимог. На підставі викладеного,

Outcome: approved