Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-17 00:00:00

27.03.2020 року [PERSON] звернулася до суду із позовом до Приватного Акціонерного товариства "Миколаївська теплоелектроцентраль" ( на далі ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ") про стягнення заборгованості по заробітній платі, скасування наказу, стягнення компенсації за несвоєчасний розрахунок. У своєму позові позивач зазначила, що вона працювала на посаді економіста з фінансової роботи 1 категорії фінансово-економічного відділу ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ" з 22.03.2018 року по 21.10.2019 року. З 11.10.2019 року по 25.10.2019 рік вона знаходилась на стаціонарному лікуванні. 21.10.2019 року вона була звільнена з ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ" відповідно до п.6 ст.36 КЗпП України у зв`язку із відмовою від продовження роботи у зв`язку із зміною істотних умов праці. 25.10.2019 року нею був надісланий на підприємство лікарняний лист. 07.12.2019 року вона отримала від ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ" розрахунковий листок за жовтень 2019 року в якому були відсутні нарахування премії за вересень 2019 року за виконання основних показників виробничо-господарської діяльності підприємства, розрахунковий листок за листопад 2019 року вона не отримувала. Але нею була отримана відповідь ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ" від 17.01.2020 року про те, що в день її звільнення дирекція ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ" позбавила її премії за вересень 2019 року, а премія за жовтень 2019 року нарахована їй у листопаді 2019 року, яка виплачена в термін видачі зарплати у грудні 2019 року. 05.12.2019 року на її картковий рахунок ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ" перерахував лікарняні за рахунок фонду соціального страхування в сумі 3009,25 грн. 06.12.2019 року також на її картковий рахунок ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ" перерахував суму 1060,10 грн., але керівництвом не надано пояснень за що, та за який період перераховані ці кошти. Крім того, існують розбіжності у нарахуванні компенсації за невикористану відпустку. Посилаючись на те, що відповідач в порушення ст.ст.116,117 КЗпП України не провів нарахувань належних при звільненні та не здійснив повну виплату належних їй коштів, крім того накази в частині зниження премії за вересень та жовтень 2019 року є незаконними, оскільки жодних дисциплінарних проступків з її боку вчинено не було, трудової дисципліни вона не порушувала та належним чином і в повному об`ємі виконувала всі свої посадові обов`язки, визначені посадовою інструкцією, просила стягнути з ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ" на її користь заборгованість по заробітній платі в розмірі 331,14 грн., компенсацію за несвоєчасний розрахунок при звільненні згідно наданого розрахунку в розмірі 42209,76 грн., а також скасувати накази та пункти наказів про невиплату та зниження премії за вересень та жовтень 2019 року та стягнути судові витрати. Ухвалою судді Заводського районного суду м.Миколаєва від 30.03.2020 року відкрито провадження по справі. 01.06.2020 року від відповідача ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ" до суду надійшов відзив на позовну заяву в якому останній просив відмовити в задоволенні позовних вимог [PERSON] посилаючись на наступне. Відповідно до п. 10 Положення про преміювання працівників ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ" за виконання основних показників виробничо-господарської діяльності, премія за результатами виробничо-господарської діяльності нараховується в місяці, наступному за звітним. В листопаді згідно наказу № 401 від 29.11.2019 «Про виплату премії за основні показники господарської діяльності за жовтень 2019» нарахована премія [PERSON] за фактично відпрацьований час у жовтні 2019. Так, копія розрахункового листка за листопад 2019 [PERSON] підтверджує нарахування премії 15% за 57,75 відпрацьованих годин у жовтні 2019 оплати, що складало 411,36грн. Відповідно до законодавства утримано військовий збір (1,5%)-6,17грн та ПДФО (18%)-74,04грн. в результаті до сплати -331,15грн. Позивач помилково вважає, що сума 411,36грн. - це недоплачена компенсація за невикористану відпустку. Повний розрахунок проведено позивачу своєчасно в день звільнення, що підтверджується розрахунковими листками та звітами, на які посилається сама позивач. Зборами трудового колективу від 09.10.2019 [PERSON] була оголошена громадська догана за порушення п. 3.1.8 Правил внутрішнього трудового розпорядку. Копія протоколу зборів трудового колективу адміністративного персоналу ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ" була направлена [PERSON] відповідно до її заяви за фактичною адресою проживання ( [ADDRESS] ) листом комісії по трудових спорах № 7 від 16.10.2019. Наказом від 30.10.2019 № 363 «Про виплату премії за основні показники господарської діяльності за вересень 2019» [PERSON] знижено розмір премії за вересень 2019 року на 100 % за порушення п. 3.1.8 Правил внутрішнього трудового розпорядку, на підставі протоколу зборів трудового колективу від 09.10.2019 та протоколу засідання дирекції ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ" від 21.10.2019 № 74. Нарахування і виплата премії позивачу, як працівнику ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ" здійснювалася на підставі Положення про преміювання працівників ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ" за виконання основних показників виробничо-господарської діяльності, яке є додатком 19 до Колективного договору ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ" на 2019-2020 рр. Нарахування згідно наказу № 215к від 21.10.2019 року, за жовтень 2019 були нараховані в сумі 14 670,87 грн., з яких заробітна плата за 7 робочих днів в сумі 2 742,39 грн., компенсація за 12 днів невикористаної відпустки в сумі 4 519,32 грн. та вихідна допомога при звільненні в сумі 7 409,16 грн. Ця сума не містить нарахування лікарняних, у зв`язку з тим, що лікарняний лист на момент звільнення позивача не було здано на підприємство. Отже, на день звільнення на картковий рахунок позивача було перераховано 11 810,05 грн. В подальшому в заробітну плату жовтня 2019 року на картковий рахунок позивача було виплачено 775,68 грн., в бюджет податків з лікарняних 1093,42 грн.; в грудні 2019 року на картковий рахунок позивача перераховано 3 009,25 грн. лікарняних за рахунок ФСС та виплачена заробітна плата за листопад 2019 року, з яких нарахована премію за жовтень в розмірі 144,36 грн. (утримано податків 80,21 грн.), виплачено на картковий рахунок 1 060,10 грн., премія за жовтень, виплачена у листопаді 331,15 грн., повернуто податки з лікарняних за рахунок ФСС 728,95 грн. Крім того, позивачем пропущений строк на оскарження наказу та пункти наказів про невиплату та зниження премії. Щодо інших зауважень [PERSON] в позовній заяві відповідач вважає їх не по суті і такими, що не заслуговують на увагу. 08.07.2020 року від позивача [PERSON] надійшла заява про уточнення позовних вимог в якій остання посилаясь на відсутність перерахунку, та не повернення працівникові податків у розмірі 164,16 грн. з лікарняних за рахунок коштів ФСС в результаті чого їй не були виплачені всі належні кошти у повному обсязі, просила стягнути з ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ" суму перерахунку податків з лікарняних за рахунок коштів ФСС та інших сум, що виявляться після витребування достовірних розрахункових листів за період з січня по жовтень 2019 року, та які були несвоєчасно виплачені їй при звільненні та судові витрати по справі. Ухвалою Заводського районного суду м.Миколаєва від 13.07.2020 року ухвалено, судове засідання по цивільній справі за позовом [PERSON] до Приватного акціонерного товариства «Миколаївська теплоелектроцентраль» про стягнення заборгованості по заробітній платі, стягнення компенсації за несвоєчасний розрахунок при звільненні та скасування наказів, яке призначено на 15-30 год. 30.09.2020 року провести в режимі відеоконференції. Доручено Орджонікідзевському міському суду Дніпропетровської області (вул. Торгова,37 м.Покров Дніпропетровська область) забезпечити проведення відеоконференції за участю позивача [PERSON] у судовому засіданні, призначеному на 15-30 год. 30.09.2020 року, та виконання дій з перевірки документів, що посвідчують її особу. 27.07.2020 року від позивача [PERSON] надійшла відповідь на відзив в якому просила не приймати до уваги посилання відповідача, які викладенні у відзиві. 27.07.2020 року від позивача [PERSON] надійшла заява про уточнення позовних вимог, в якій остання просила визнати збори трудового колективу працівників адмінперсоналу від 09.10.2019 року та рішення зборів про винесення громадського стягнення у вигляді громадської догани та п.8 наказу від 30.10.2019 № 363 про зниження позивачеві премії за вересень 2019 року неправомірним, незаконним та скасувати їх. Стягнути з ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ" суму невиплаченої премії за вересень 2019 року у зв`язку з прийняттям неправомірного рішення про винесення громадського стягнення у вигляді громадської догани та неправомірно затвердженим у зв`язку з цим рішенням п.8 наказу від 30.10.2019 № 363 про зниження позивачеві премії за вересень 2019 року, а також стягнути з відповідача суми перерахунку податків з лікарняних за рахунок коштів ФСС, та інших сум, що виявляться після витребування достовірних розрахункових листів за період з січня по жовтень 2019 року, та які були несвоєчасно виплачені позивачеві при звільнені. Стягнути з ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ" судові витрати по справі. 06.08.2020 року від відповідача ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ" до суду надійшов відзив на уточнену позовну заяву в якому останній просив відмовити в задоволенні позовних вимог посилаючись на те, що заява про уточнення позовних вимог повинна мати чітко виражену ціль, яка втілюється у формі заяви, що їх викладає позивач. Виходячи з роз`яснень Верховного Суду України, повна зміна підстави й предмету позову, підчас судового процесу, фактично робить їх новими позовними вимогами, а такі позовні вимоги оформлюються в письмовій заяві згідно ЦПК, та призводять до одночасної відмови від раніше заявлених вимог. ЦПК України передбачає право позивача змінити або предмет позову, або підстави позову. Тому одночасна зміна предмета позову та підстав позову прямо забороняється. Тому в разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, а це за своєю суттю - уже новий позов. Ухвалою Заводського районного суду м.Миколаєва від 05.10.2020 року ухвалено, судове засідання по цивільній справі за позовом [PERSON] до Приватного акціонерного товариства «Миколаївська теплоелектроцентраль» про стягнення заборгованості по заробітній платі, стягнення компенсації за несвоєчасний розрахунок при звільненні та скасування наказів, яке призначено на 16-00 год. 15.10.2020 року провести в режимі відеоконференції. Доручено Орджонікідзевському міському суду Дніпропетровської області (вул. Торгова,37 м.Покров Дніпропетровська область) забезпечити проведення відеоконференції за участю позивача [PERSON] у судовому засіданні, призначеному на 16-00 год. 15.10.2020 року, та виконання дій з перевірки документів, що посвідчують її особу. Ухвалою Заводського районного суду м.Миколаєва від 15.10.2020 року ухвалено, судове засідання по цивільній справі за позовом [PERSON] до Приватного акціонерного товариства «Миколаївська теплоелектроцентраль» про стягнення заборгованості по заробітній платі, стягнення компенсації за несвоєчасний розрахунок при звільненні та скасування наказів, яке призначено на 15-00 год. 24.11.2020 року провести в режимі відеоконференції. Доручено Орджонікідзевському міському суду Дніпропетровської області (вул. Торгова,37 м.Покров Дніпропетровська область) забезпечити проведення відеоконференції за участю позивача [PERSON] у судовому засіданні, призначеному на 15-00 год. 24.11.2020 року, та виконання дій з перевірки документів, що посвідчують її особу. Ухвалою Заводського районного суду м.Миколаєва від 24.11.2020 року підготовче провадження у справі закрито та справу призначено до судового розгляду. Ухвалою Заводського районного суду м.Миколаєва від 28.12.2020 року ухвалено судове засідання по цивільній справі за позовом [PERSON] до Приватного акціонерного товариства «Миколаївська теплоелектроцентраль» про стягнення заборгованості по заробітній платі, стягнення компенсації за несвоєчасний розрахунок при звільненні та скасування наказів, яке призначено на 16-00 год. 18.01.2021 року провести в режимі відеоконференції. Доручено Орджонікідзевському міському суду Дніпропетровської області (вул. Торгова,37 м.Покров Дніпропетровська область) забезпечити проведення відеоконференції за участю позивача [PERSON] у судовому засіданні, призначеному на 16-00 год. 18.01.2021 року, та виконання дій з перевірки документів, що посвідчують її особу. У судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити. У судове засідання представник відповідача ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ" не з`явився. Вислухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. Відповідно до наказу № 49к від 22.03.2018 року позивач [PERSON] була прийнята на роботу в ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ" на посаду економіста з фінансової роботи 1 категорії фінансово-економічного відділу. Відповідно до наказу № 215к від 21.10.2019 року [PERSON] було звільнено з вищезазначеної посади згідно з п.6 ст.36 КЗпП України у зв`язку з відмовою від продовження роботи у зв`язку із зміною істотних умов праці. Судом встановлено, що відповідно до протоколу зборів трудового колективу адміністративного персоналу ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ" від 09.10.2019 позивачу [PERSON] була оголошена громадська догана за порушення п. 3.1.8 Правил внутрішнього трудового розпорядку ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ". Копія такого протоколу була направлена [PERSON] за місцем її проживання та останньою такий протокол отриманий, про що свідчить її підпис на рекомендованому повідомленні про вручення листа, який міститься в матеріалах справи. Наказом від 30.10.2019 № 363 «Про виплату премії за основні показники господарської діяльності за вересень 2019» [PERSON] знижено розмір премії за вересень 2019 року на 100 % за порушення п. 3.1.8 Правил внутрішнього трудового розпорядку, на підставі протоколу зборів трудового колективу від 09.10.2019 та протоколу засідання дирекції ПрАТ «Миколаївська ТЕЦ» від 21.10.2019 № 74. Так, нарахування і виплата премії позивачу, як працівнику ПрАТ «Миколаївська ТЕЦ» здійснювалася на підставі Положення про преміювання працівників ПрАТ «Миколаївська ТЕЦ» за виконання основних показників виробничо-господарської діяльності, яке є додатком 19 до Колективного договору ПрАТ «Миколаївська ТЕЦ» на 2019-2020 рр. (надалі - Положення). Судом встановлено, що з колективним договором позивач була ознайомлена до початку роботи згідно зі ст.29 Кодексу Законів про працю. Відповідно до п. 10 Положення, премія за результатами виробничо-господарської діяльності нараховується в місяці, наступному за звітним. Відповідно до п. 7 Положення «премія не нараховується частково або повністю за порушення правил внутрішнього трудового характеру». До таких порушень згідно з додатком 3 до Положення відноситься порушення правил внутрішнього трудового розпорядку. Відсоток зниження складає до 100%. Так, позивачу [PERSON] в день звільнення, за жовтень 2019 року були нараховані 14 670,87 грн., з яких: - заробітна плата за 7 робочих днів (8,25годин ? 7 днів = 57,75 годин) з 01.10.2019 по 10.10.2019 з посадового окладу 8429 грн. (8429/ 177,5 робочих годин у жовтні за календарем робочого часу ?57,75 фактично відпрацьованих годин) в сумі 2 742,39 грн.; - компенсація за 12 днів невикористаної відпустки в сумі 4 519,32 грн. розрахована множенням 12 днів невикористаної відпустки на 376,61грн.(середня зарплата для оплати відпусток розрахована, виходячи з виплат за останні 12 календарних місяців роботи, що передують місяцю надання відпустки). - вихідна допомога при звільненні в сумі 7 409,16 грн. (Одна середньомісячна заробітна плата розрахована за два останніх календарних місяці роботи, що передувала звільненню). Отже, відповідно до розрахункового листа, позивачу було перераховано 11 810,05грн. За листом непрацездатності АДС 786685 за період з 11.10.19 по 25.10.19 позивачу нараховано і заявлено до Фонду соціального страхування України згідно заяви-розрахунку від 30.10.2019 № 010212 в сумі 5 607,30грн. у т.ч. за рахунок коштів Фонду соціального страхування - 3 738,20 грн.(розраховано множенням 10 днів на 373,82 грн. - середню зарплату оплати лікарняних, виходячи з виплат за останні 12 календарних місяців роботи, що передують місяцю надання відпустки. За рахунок коштів підприємства 1 869,10грн. (розраховано множенням 5 днів на 373,82 грн.). За жовтень 2019 року було утримано з усієї суми нарахувань лікарняних і перераховано до бюджету 1 093,42 грн. (ПДФО (18%-1 009,31 грн.) та Військовий збір (1,5%-84,11 грн.)) 07.11.2019 року нараховано та виплачено зарплату за жовтень, а саме 775,68 грн. на картковий рахунок позивача (1869,10 грн. лікарняних за рахунок підприємства за вирахуванням податків з лікарняних 1093,42 грн.) , 1093,42 грн. в бюджет податків з лікарняних. 05.12.2019 року отримано лікарняні за рахунок ФСС на рахунок зі спеціальним режимом використання 3 738,20 грн. Утримано з цієї суми та перераховано до бюджету 728,95 грн. (ПДФО (18%-672,88 грн.) та Військовий збір (1,5%-56,07 грн.) . Переховано на картковий рахунок позивача 3 009,25 грн. лікарняних за рахунок ФСС (3 738,20 грн. лікарняних - 728,95 утриманих податків) . 06.12.2019 року нарахована зарплата за листопад, а саме нараховано премію за жовтень в розмірі 411,36 грн., утримано податків 80,21 грн., виплачено на картковий рахунок 1 060,10 грн., премія за жовтень, виплачена у листопаді 331,15 грн., повернено податки з лікарняних за рахунок ФСС 728,95 грн. Крім того, встановлено, що в листопаді згідно наказу № 401 від 29.11.2019 «Про виплату премії за основні показники господарської діяльності за жовтень 2019» нарахована премія [PERSON] за фактично відпрацьований час у жовтні 2019. Копія розрахункового листка, який міститься в матеріалах справи за листопад 2019 підтверджує нарахування останньої премії 15% за 57,75 відпрацьованих годин у жовтні 2019 оплати, що складало 411,36грн. Відповідно до законодавства утримано військовий збір (1,5%)-6,17грн та ПДФО (18%)-74,04грн. в результаті до сплати -331,15грн. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК України). Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін ,учасники справимають рівніправа щодоздійснення всіхпроцесуальних прав та обов`язків,передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цимКодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Частинами 1, 6 ст. 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з ч.ч.1, 2ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Згідно з приписами ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. У відповідності до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Отже, з огляду на встановлені під час судового розгляду обставини та оцінивши подані сторонами докази, суд приходить до висновку, що позивачем [PERSON] не надано суду належних та допустимих доказів в обґрунтування своїх позовних вимог, а тому такі вимоги є недоведеними і задоволенню не підлягають. Що стосується уточнених позовних вимог [PERSON] від 25.07.2020 року , які надійшли до суду 27.07.2020 року, суд приходить до наступних висновків. Так, 27.07.2020 року до суду від позивача надійшла уточнена позовна заява в якій остання просила визнати збори трудового колективу працівників адмінперсоналу від 09.10.2019 року, рішення зборів про винесення громадського стягнення у вигляді громадської догани та п.8 наказу від 30.10.2019 № 363 про зниження позивачеві премії за вересень 2019 року неправомірними, незаконними та скасувати їх; стягнути з ПрАТ "Миколаївська ТЕЦ" суму невиплаченої премії за вересень 2019 року у зв`язку з прийняттям неправомірного рішення про винесення громадського стягнення у вигляді громадської догани та неправомірно затвердженим у зв`язку з цим рішенням п.8 наказу від 30.10.2019 № 363 про зниження позивачеві премії за вересень 2019 року та стягнути з відповідача суми перерахунку податків з лікарняних за рахунок коштів ФСС, та інших сум, що виявляться після витребування достовірних розрахункових листів за період з січня по жовтень 2019 року, та які були несвоєчасно виплачені позивачеві при звільнені. Відповідно до ч.1 ст. 189 ЦПК України, одним із завдань підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу. Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підставу позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстава позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі. Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо. Законодавцем передбачене право судді під час підготовчого засідання заслухати уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви (п.4ч.2 ст.197 ЦПК України). Таке уточнення може стосуватися уточнень раніше заявлених вимог без зміни їх суті (помилки в датах, прізвищах, неточність формулювання). Однак, з огляду на права, надані сторонам процесуальним Законом фундаментально відносно тексту позову, позивач може: збільшувати/зменшувати розмір позовних вимог (стосується вимог у грошовому вимірі), змінити підставу або предмету позову. І цей перелік є вичерпним. Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини, якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував. Таким чином, зміна предмета позову означає зміну вимог, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета і підстав позову, як визначено вищенаведеною нормою ч. 3 ст. 49 ЦПК України, не допускається. Доповнення позовних вимог новими вимогами та новими обставинами по своїй суті є новим позовом. Своїм уточненим позовом [PERSON] фактично подає новий позов зі своїм предметом, підставою, змістом. Тобто додаються як додатковий предмет, так і додаткова підстава та додатковий зміст. Таким чином, суд дійшов висновку про те, що у заяві про уточнення позовних вимог позивач [PERSON] заявляє нові додаткові вимоги (поряд з наявними предметом, підставою, змістом), які не можуть вважатись такими, що змінюють раніше заявлений предмет спору, або змінюють підставу позову, а тому заява останньої про уточнення позовних вимог фактично є новим позовом. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Враховуючи вищенаведеного, суд вважає, що заява [PERSON] про уточнення позовних вимог, яка надійшла до суду 27.07.2020 року задоволенню також не підлягає. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed