Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-06 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з вказаною позовною заявою посилаючись на те, що в результаті перевірки, проведеної 18.11.2017 представниками ПрАТ"ЕК"Херсонобленерго" за адресою: [ADDRESS], де мешкав [PERSON] виявлено порушення «Правил користування електричною енергією для населення» а саме: самовільне підключення до мереж енергопостачальника з порушенням схеми обліку, шляхом підключення фазного та нульового проводів з ввідного дооблікового кабелю на горищі та через вікно заведено в будинок, де змонтована безоблікова розетка, електропостачання в помешканні є, але електролічнильником не враховується та не сплачується, чим допущено порушення п.п. 48 вищевказаних правил. Внаслідок виявлених порушень представником енергопостачальника було складено акт № 232112 від 18.11.2017 року та розраховані завдані відповідачем збитки в сумі 13465, 50 грн, у зв`язку з чим просить суд стягнути на свою користь з відповідача заборгованість на загальну суму 13465, 50 грн., а також понесені судові витрати. Ухвалою Скадовського районного суду Херсонської області від 13.01.2020 скасовано заочне рішення по справі та призначено розгляд справи. Ухвалою Скадовського районного суду Херсонської області від 14.09.2020 закрито підготовче провадження по справі та призначено судовий розгляд. Представник позивача в судове засідання з`явилась, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити. Відповідач та його представник адвокат Попович А.В. в судове засідання з`явилися, позовні вимоги не визнали та пояснили, що [PERSON] тимчасово проживав в [ADDRESS] без укладення письмового договору оренди, комунальні послуги сплачувала власниця будинку [PERSON] , про без облікове споживання електричної енергії відповідачу відомо не було. Заслухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. 18.11.2017 року під час проведення перевірки працівниками ПрАТ"ЕК"Херсонобленерго" за адресою: [ADDRESS], де мешкав [PERSON] встановлено порушення Правил користування електричною енергією для населення та встановлено факт самовільного підключення до мереж енергопостачальника з порушенням схеми обліку, шляхом підключення фазного та нульового проводів з ввідного дооблікового кабелю на горищі та через вікно заведено в будинок, де змонтована безоблікова розетка, електропостачання в помешканні є, але електролічнильником не враховується та не сплачується. На підставі встановленого порушення, згідно п. 48 ПКЕЕН представниками енергопостачальника складено акт про порушення правил користування електричною енергією побутовим споживачем за №232112 від 18.11.2017 року. На час складання зазначеного акту відповідач по справі знаходився за адресою: [ADDRESS] . Безоблікове споживання електроенергії зафіксовано в акті №232112 від 18.11.2017 року, в якому споживачем зазначено [PERSON] . Згідно витягу з протоколу засідання комісії ХМВЕ по розгляду актів про порушення ПКЕЕН визначено вартість шкоди відповідно до Методики розрахунку нарахувань за актом №232112 від 18.11.2017 року на загальну суму 13465,50 грн З досліджених доказів, наданих позивачем, судом встановлено, що на ім`я [PERSON] , як споживача електричної енергії, відкрито особовий рахунок № [NUMBER] за об`єктом споживача, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що працює в ПрАТ «ЕК «Херсонобленерго». В 2017 році по [ADDRESS], під час обстеження лічильника виявили у кімнаті розетку, яка була під напругою та не повинна там бути, був підключений кабель і виведений на вулицю через вікно. За вказане порушення склали акт. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що є контролером енергозбуту. Того дня проводили обстеження електропроводки по [ADDRESS] у сусідній кімнаті була змонтована розетка, яку було підключено до безоблікового проводу проти правил. За вказане порушення склали акт на [PERSON] , який там проживав. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що працює в ПрАТ «ЕК «Херсонобленерго». Того дня прийшли з перевіркою до будинку по [ADDRESS] . Вимкнули лічильник та виявили розетку, яка не обліковувалась приладом обліку. За вказане порушення склали акт на [PERSON] , який там проживав, але не був власником. Згідно ст.714 ЦК України, за договором постачання електричними та іншими ресурсами через мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Згідно ч.ч.1, 2 ст.614 ЦК України, особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Таким чином, у зобов`язальних правовідносинах діє принцип презумпції винуватості боржника. Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно ч. 2 ст. 48 ЦПК України позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава. За змістом ст. 51 ЦПК України належними є сторони, які є суб`єктами спірних правовідносин. Відповідачем є та зі сторін у процесі, яка вказується позивачем як порушник його права. Належним є відповідач, який дійсно є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. Тому, неналежним відповідачем є особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона повинна відповідати за пред`явленим позовом. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. З аналізу наведеної статті слідує, що законодавець поклав на позивача обов`язок визначати відповідача у справі і суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких визначив позивач. Водночас, якщо позивач помилився і подав позов до тих, хто відповідати за позовом не повинен, або притягнув не всіх, він не позбавлений права звернутись до суду з клопотанням про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідачів і суд таке клопотання задовольняє. Тобто ініціатива щодо заміни неналежного відповідача повинна виходити від позивача, який повинен подати клопотання. У цьому клопотанні позивач обґрунтовує необхідність такої заміни, а саме, чому первісний відповідач є неналежним і хто є відповідачем належним. Подання позивачем такого клопотання свідчить, що він не лише згідний, але й просить про заміну неналежного відповідача належним. З урахуванням принципу диспозитивності суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи. Пленум Верховного Суду України у п. 8 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`яснив, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі чи залишення заяви без руху, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному статтею 33 ЦПК. Після заміни неналежного відповідача або залучення співвідповідача справа розглядається спочатку в разі її відкладення або за клопотанням нового відповідача чи залученого співвідповідача та за його результатами суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Пред`явлення позову до неналежного відповідача є підставою для відмови у позові, що не позбавляє позивача права пред`явити позов до належного відповідача. Суд не приймає до уваги твердження представника позивача, що [PERSON] є споживачем електричної енергії та належним відповідачем у справі, оскільки зазначене не підтверджується матеріалами справи та показами свідків. Враховуючи те, що позов пред`явлено до [PERSON] , який не є стороною договору постачання електричної енергії, не є членом сім`ї споживачки та власниці будинку [PERSON] , за адресою: [ADDRESS] не проживає, в ході судового розгляду вину відповідача у порушенні зобов`язань встановлено не було та зважаючи на те, що стороною договору постачання електричної енергії та власницею будинку є [PERSON] , яка сплачувала рахунки за спожиту електричну енергію, суд вважає, що у задоволенні позову необхідно відмовити. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: dismissed