Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-17 00:00:00

В червні 2016 року [PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому з врахуванням уточнень просив, визнати недійсними електронних торгів з реалізації предмета іпотеки квартири [ADDRESS], визнати протиправними та скасувати протокол проведення електронних торгів, свідоцтво про придбання квартири на електронних торгах та акт державного виконавця. В обґрунтування позовної заяви посилався на те, що в процесі здійснення виконавчого провадження №50911814 з примусового виконання виконавчого листа №2-237/10, виданого 31.03.2011 року Шевченківським районним судом м. Львова Відділом примусового виконання рішень Управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області передано на реалізацію предмет іпотеки, а саме: квартиру [ADDRESS], яка йому належить. Згідно звіту оцінювача [PERSON] від 28.12.2015 року вартість описаного та арештованого державним виконавцем майна в процесі здійснення виконавчого провадження з примусового виконання виконавчого листа №2-237/10, виданого 31.03.2011 року Шевченківським районним судом м.Львова, а саме, квартири [ADDRESS], яке визначене з метою його реалізації становить 997143,00 гривень без врахування ПДВ. Однак він не погодившись із даною оцінкою та визначеною вартістю квартири звернувся у Відділ примусового виконання рішень Управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області із заявою про рецензування звіту. 25.05.2016 р. він отримав повідомлення Державного підприємства «СЕТАМ» №2119/19-18-16 від 24.05.2016 p., в якому повідомлялись відомості щодо реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів, а саме: лот №149239 - трикімнатна квартира загальною площею 67,3 кв.м. за адресою [ADDRESS]. Визначена дата проведення електронних торгів - 13.06.-15.06.2016 р. Початкова ціна продажу майна - 997 143.00 грн. Відповідно до Протоколу проведення електронних торгів №174947 від 15.06.2016 p., розміщеному на Веб-сайті Системи електронних торгів арештованим майном (сайт СЕТАМ), торги з реалізації предмета іпотеки: трикімнатної квартири загальною площею 67,3 кв.м. за адресою: [ADDRESS], не відбулися у зв'язку з відсутністю допущених учасників. 07.07.2016. р. позивач отримав повідомлення Державного підприємства «СЕТАМ» №2733/19-18-16 від 30.06.2016 p., в якому повідомлялись відомості щодо реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів, а саме: лот №157909 (уцінений лот №149239) - трикімнатна квартира загальною площею 67,3 кв.м. за адресою [ADDRESS]. Визначено дату проведення електронних торгів - 21.07-23.07.2016 р. Початкова ціна продажу майна - 797 714,40 грн. Відповідно до Протоколу проведення електронних торгів №185283 від 23.07.2016 p., розміщеному на Веб-сайті Системи електронних торгів арештованим майном (сайт СЕТАМ), торги з реалізації предмета іпотеки: трикімнатної квартири загальною площею 67,3 кв.м. за адресою: [ADDRESS], не відбулися у зв'язку з відсутністю допущених учасників. Письмового повідомлення про проведення третіх торгів позивач не отримував. Так, відповідно до інформаційного повідомлення, розміщеного на Веб-сайті СЕТАМ 02.09.2016 p., на торги виставлено лот № 169509 (уцінено лот№ 157909) трикімнатну квартиру загальною площею 67,3 кв.м. за адресою: [ADDRESS]. Датою проведення електронних торгів визначено 22.09.-24.09.2016 р. Початкова ціна продажу майна становила 498 571,50 грн. Відповідно до Протоколу № 200255 проведення електронних торгів з реалізації предмета іпотеки: трикімнатної квартири загальною площею 67,3 кв.м. за адресою: [ADDRESS] відбулися 24.09.2016 р. Переможцем торгів став учасник за номером 17, який зробив найвищу цінову пропозицію - 498 571,50 грн. Як стало відомо позивачу в подальшому переможцем торгів став ПАТ «Універсал Банк», який є іпотеко держателем, який не скористався своїм правом придбати предмет іпотеки за початковою ціною 997 143 грн. шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна на перших та других електронних торгах, придбавши квартиру на третіх торгах за мінімальною ціною, при відсутності будь-яких інших покупців. Придбання банком квартири за мінімальною ціною, не лише не забезпечує погашення заборгованості боржника перед кредитором у повному обсязі, але й істотно збільшує різницю між непогашеним зобов»язанням та вартістю майна, що передавалось на реалізацію Позивач вважає, що призначення та проведення електронних торгів з реалізації предмета іпотеки - квартири за адресою: [ADDRESS] відбулося з порушенням норм закону, що вплинули на результат торгів, чим було порушено права і законні інтереси позивача. А відтак, позивач вважає, що належним та об'єктивним способом захисту його прав та законних інтересів є визнання електронних торгів недійсними, визнання протиправним та скасування протоколу проведення електронних торгів, оскільки останні були проведенні з порушенням норм чинного на той час законодавства, Закону України «Про іпотеку», Закону України «Про виконавче провадження », Порядку реалізації арештованого майна через електронні торги з огляду на те , що організаторами торгів були порушені строки проведення електронних торгів, торги були проведені згідно звіту який втратив чинність, а також треті торги на яких була реалізована квартира були проведені без належного повідомлення учасників торгів про дату їх проведення. Позивач в судове засідання не з'явився, про день та час розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку, про причини неявки суду не повідомив. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] позов підтримала у повному обсязі, просила його задовольнити. Представник відповідача - Відділу примусового виконання рішень УДВС ГТУЮ у Л/о - [PERSON] в судовому засіданні відносно задоволення позову заперечила, посилаючись на мотиви викладені в письмовому запереченні Представник ДП «СЕТАМ» у судове засідання не зявився, просить справу розглядати у їх відсутності, в задоволенні позову просить відмовити посилаючись на письмові заперечення долучені до матеріалів справи. Представник третьої особи ПАТ "Універсал Банк" [PERSON] відносно задоволення позову заперечив, посилаючись на письмові заперечення долучені до матеріалів справи. Заслухавши пояснення учасників процесу, перевіривши матеріали справи, подані докази, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з таких підстав. З матеріалів справи вбачається, що на виконанні у відділі примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області перебуває зведене виконавче провадження ЗВП №50323005 про стягнення заборгованості з [PERSON]. До складу зведеного виконавчого провадження ЗВП №50323005, входять виконавчі провадження: - ВП №362008838 з примусового виконання виконавчого листа №2-239/11 виданого 31.03.2011р. Шевченківським районним судом м. Львова про стягнення солідарно з [PERSON], [PERSON], [PERSON] на користь ПАТ "Універсал Банк" заборгованості за кредитному договору №016-2008-667 від 17.03.2008 року в сумі 582101,28 грн. - ВП №50239911 з примусового виконання виконавчого листа №2-238/11 вданого 31.03.2011 Шевченківським районним судом м. Львова про: Стягнути солідарно з [PERSON], [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ "Універсал Банк" заборгованість по кредитному договору №016-2008-1128 від 10.04.2008 року в сумі 321013 (триста двадцять одну тисячу тринадцять) грн. 65 коп. - ВП №50323005 з примусового виконання виконавчого листа №2-237/11 вданого 31.03.2013 Шевченківським районним судом м. Львова про солідарне стягнення з [PERSON], [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ "Універсал Банк" заборгованість по кредитному договору №016-2008-1127 від 10.04.2008 року в сумі 606487 (шістсот шість тисяч чотириста вісімдесят сім) грн. 71 коп. В процесі виконання зведеного виконавчого провадження ЗВП № 50323005 19.07.2013 року було описано та арештовано майно, а саме квартира [ADDRESS], що стверджується актом опису та арешту майна (а.с. 88). Встановлено, що державним виконавцем неодноразово призначався експерт для проведення оцінки майна та подальшої реалізації даного майна з прилюдних торгів, що стверджується Постановами про призначення експерта суб'єкта оціночної діяльності Згідно звіту суб'єкта оціночної діяльності, оцінювача [PERSON] від 23.12.2015 року вартість об'єкта оцінки, а саме квартири [ADDRESS] складала 997 143 грн. (а.с. 93). Як вбачається із протоколу № 174947 від 15.06.2016 року про проведення електронних торгів, проведено електронні торги за реалізації предмету іпотеки , квартири [ADDRESS], та такі не відбулися у зв'язку із відсутністю допущених учасників торгів.(а.с.100) Встановлено, що 17.06.2016 року у зв'язку з тим, що прилюдні торги по реалізації нерухомого арештованого майна, а саме квартири [ADDRESS] не відбулися державним виконавцем вирішено вищезгадане майно переоцінити на 20 % від початкової вартості. Вартість майна після переоцінки становить 797 714,40 грн. (а.с.101) Повторні електронні торги, як вбачається із протоколу № 185283 від 23.07.2017 року про проведення електронних торгів з реалізації предмету іпотеки , квартири [ADDRESS], були призначені на 21.07. -23.07 2016 р - та такі не відбулися у зв'язку із відсутністю допущених учасників торгів.(а.с. 102) Встановлено, що 22.08.2016 року у зв'язку з тим, що прилюдні торги по реалізації нерухомого арештованого майна, а саме квартири [ADDRESS] не відбулися державним виконавцем вирішено вищезгадане майно переоцінити на 50 % від початкової вартості. Вартість майна після переоцінки становить 498 571,50 грн. (а.с.105). Судом встановлено, що за результатами третіх електронних торгів, з реалізації предмету іпотеки , квартири [ADDRESS], за лотом № 169509 було складено протокол № 200255 від 24.09.2016 року відповідно до якого переможцем торгів визнано учасника № 17 (ЄРДПОУ (21133352), який запропонував 498 571, 50 грн., тобто стартову ціну. (а.с.79) Згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ідентифікаційний код юридичної особи 21133352 належить ПАТ "Універсал Банк", тобто іпотекодержателю майна, яке було виставлене на електронні торги. (а.с. 115-118). Відповідно до статті 1 Закону України «Про іпотеку» іпотекаце вид забезпечення виконання зобовязання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов»язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. За положеннями частин першої і третьої статті 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов"язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. За змістом статті 41 Закону України «Про іпотеку» реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду, проводиться шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону. Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов'язки суб'єктів матеріальних правовідносин цивільної справи. Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку. Главою 4 цього Закону визначається загальний порядок звернення стягнення на майно боржника. Серед іншого, відповідно до частини першої статті 52 цього Закону звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації. Стаття 44 цього Закону передбачає черговість задоволення вимог стягувачів, згідно з якою в першу чергу задовольняються забезпечені заставою вимоги щодо стягнення з вартості заставленого майна. Положеннями статті 54 Закону України «Про виконавче провадження» визначено особливості звернення стягнення на заставлене майно. Зокрема, згідно з частиною восьмою цієї статті примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку». Отже, за змістом указаної норми підставою для застосування положень Закону України «Про іпотеку» до спірних правовідносин є звернення стягнення на предмет іпотеки, тобто його арешт, вилучення та примусова реалізація в розумінні частини першої статті 52 Закону України «Про виконавче провадження». Таким чином, норми Закону України «Про виконавче провадження» допускають звернення стягнення на предмет іпотеки в ході процедури виконавчого провадження без наявності відповідного рішення, в межах процедури стягнення коштів з іпотекодавця на користь іпотекодержателя. У разі, якщо за судовим рішенням з відповідача стягнуто кредитну заборгованість, то суд не може змінити спосіб виконання такого рішення суду на звернення стягнення на предмет іпотеки, оскільки виконання рішення суду про стягнення заборгованості має виконуватися за рахунок усього майна, що належить боржнику. Відповідно до порядку примусового звернення стягнення коштів з боржника, врегульованого Законом України «Про виконавче провадження», першочергово звертається стягнення на відповідні кошти боржника, рухоме майно, а за його відсутності на об'єкти нерухомості. Статтею 54 цього Закону передбачено, що звернення стягнення на заставлене майно в порядку примусового виконання допускається за виконавчими документами для задоволення вимог стягувача-заставодержателя. Оскільки статтею 575 ЦК України іпотеку визначено як окремий вид застави, норми Закону України «Про виконавче провадження» дозволяють звернути стягнення на іпотечне майно для задоволення вимог іпотекодержателя. Таким чином, норми Закону України «Про виконавче провадження» дозволяють державному виконавцю передавати на реалізацію предмет іпотеки в ході примусового виконання рішень судів про стягнення на користь іпотекодержателя заборгованості, яка випливає із забезпечених іпотекою зобов'язань, за таких умов: відсутність у боржника будь-якого іншого майна, на яке можна першочергово звернути стягнення; наявність заборгованості виключно перед іпотекодержателем; дотримання порядку реалізації майна, визначеного Законом України «Про іпотеку». Відповідно до ч. 8 ст. 54 Закону України «Про виконавче провадження» примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку». Порядок задоволення вимог іпотекодержателя за рахунок предмета іпотеки передбачений у розділі V Закону України «Про іпотеку». З аналізу зазначених норм слід зробити висновок, що процедура підготовки та проведення електронних торгів щодо реалізації арештованого майна, переданого в іпотеку, визначається, крім Закону України «Про виконавче провадження», Законом України «Про іпотеку» та Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, чинним на момент проведення оспорюваних торгів. Як зазначено у постановах Верховного Суду України від 25.11.2015р., 28.01.2015р., 22.04.2015р.: Загальний перелік способів захисту цивільних прав та інтересів (закріплених законом матеріально-правових заходів примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника) визначений у статті 16 ЦК України, згідно з пунктом 2 частини другої якої одним із таких способів є визнання правочину недійсним. Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Ураховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами першою - третьою та шостою статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 цього Кодексу). При цьому підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Порядком реалізації арештованого майна, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо) (розділ 3); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів (розділ 4); правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розділ 6). Частиною третьою статті 62 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 58 цього Закону. У разі, коли сторона виконавчого провадження не реалізувала своє право оскарження звіту суб'єкта оціночної діяльності в передбачений законом строк, цей звіт про оцінку майна набуває чинності і є підставою для реалізації майна з прилюдних торгів за початковою ціною, визначеною у звіті (частина п'ята статті 58, частина третя статті 62 Закону України «Про виконавче провадження»). Частинами першою та п'ятою статті 58 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки нерухомого майна та майна, вартість якого перевищує сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, державний виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання, який здійснює свою діяльність відповідно до Закону України від 12 липня 2001 року № 2658-III «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно. Отже, оцінка нерухомого майна, на яке звернуто стягнення, здійснюється з метою визначення стартової ціни для здійснення подальшої реалізації арештованого нерухомого майна на прилюдних торгах. Ураховуючи предмет стягнення, яким є нерухоме майно, проведення оцінки здійснює незалежний суб'єкт оціночної діяльності на замовлення державного виконавця, який після складення акта опису та арешту майна, його вилучення, проведення оцінки й отримання звіту про оцінку майна передає його на реалізацію на прилюдних торгах у порядку і на умовах, визначених законодавством. Оцінка майна є дійсною впродовж шести місяців з моменту її проведення незалежно від строків передання та реалізації майна, на яке звернуто стягнення, на прилюдних торгах. На момент проведення прилюдних торгів, у тому числі повторних торгів, для визначення вартості об'єкта оцінки звіт про оцінку майна повинен бути дійсним. Таким чином, ураховуючи зазначене, необхідно дійти висновку про те, що повторні прилюдні торги повинні відбутись у межах шестимісячного строку з моменту підписання звіту про оцінку майна. Після збігу цього шестимісячного строку обов'язковою умовою призначення й проведення прилюдних торгів є отримання нового звіту про оцінку майна. Проведення прилюдних торгів із реалізації майна за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який утратив чинність, є порушенням установлених законодавством правил про порядок реалізації майна на прилюдних торгах, у тому числі правил про визначення стартової ціни реалізації майна, а саме: частини п'ятої статті 58 Закону України «Про виконавче провадження» (постанови Верховного Суду України від 25.11.2015р. у справі №6-1749цс15, від 28.01.2015 року у справі №6-27цс14, від 22.04.2015р. у справі №6-85цс15). Відповідно до ч.5 ст. 58 Закону України «Про виконавче провадження», діючого на час проведення електронних торгів, звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання субєктом оціночної діяльності субєктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно. Отже, строк дії звіту про оцінку майна вказаний у висновку, становить 6 місяців від дати оцінки, а відтак звіт про оцінку іпоечного майна, квартири [ADDRESS], був чинним до 23.06.2016 року. Проведення переоцінок (уцінок) спірного майна державним виконавцем , у зв'язку з тим, що прилюдні торги не відбулись, не може вважатись новою оцінкою у розумінні положень частини 5 статті 58 Закону України "Про виконавче провадження" У відповідності до ч.1 ст. 43 Закону Ураїни "Про іпотеку", прилюдні торги проводяться в двомісячний строк з дня одержання організатором прилюдних торгів заявки державного виконавця на їх проведення. Відповідно до п.3 розділу ІІІ Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на другий робочий день з дати її отримання. Після внесення лота до Системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна, який становить: для лотів зі стартовою ціною до 5 000,00 грн - 10 календарних днів; для лотів зі стартовою ціною від 5 000,01 до 1 000 000, 00 грн - 20 календарних днів; для лотів зі стартовою ціною від 1 000 000,01 грн - 30 календарних днів. Дата початку проведення електронних торгів призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на Веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у Систему. Відповідно до п. 4 розділу ІІІ Порядку, організатор проводить електронні торги, у тому числі повторні, відповідно до строків, визначених цим Порядком. Відповідно до п.п. 5, 6 розділу ІХ Порядку повторні (треті) електронні торги проводяться у строки, передбачені пунктом 3 розділу ІІІ цього Порядку, а майна, що швидко псується, - у строки, визначені пунктом 2 розділу VІІ цього Порядку, згідно з вимогами, визначеними цим Порядком. Вартість майна, зазначена в уцінці (повторній уцінці), є стартовою ціною реалізації майна на повторних електронних торгах. Другі (треті) електронні торги предмета іпотеки проводяться в місячний строк з дати проведення перших (других) електронних торгів відповідно. Тобто на думку суду, у Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, у пункті 6 розділі ІХ міститься спеціальна норма , щодо строку проведення других та третіх електронних торгів предмета іпотеки, такі торги проводяться в місячний строк з дати проведення перших (других) електронних торгів відповідно. Як було встановлено судом, інформаційне повідомлення про електронні торги з реалізації квартири позивача було внесено в систему 23.05.2016 року. Перші електронні торги відбулись 13.06.-15.06.2016 року, другі електронні торги відбулись 21.07-23.07.2016 року, треті електронні торги відбулись 22.09-24.09.2017 року. Тобто у розумінні пункту 6 розділу ІХ Порядку, на думку суду, організатором торгів були порушені строки проведення відповідно других та третіх електронних торгів, оскільки їх предметом була квартира [ADDRESS], яка як вже було встановлено судом є іпотечним майном. Відповідно до даної норми другі електронні торги мали відбутись не пізніше 13.07.-15.07.2017 року ( з врахуванням вихідних днів), відповідно треті електронні торги мали відбутись не пізніше 15.08.-17.08.2016 року. Крім того позивач [PERSON] та його представник у позовній заяві та під час розгляду справи наголошували, що повідомлення, щодо проведення третіх електронних торгів він не отримував, що позбавило його можливості прийняти участь у торгах та погасити борг перед кредитором, сплативши різницю між запропонованою ним ціною і розміром невиконаного основного зобов'язання. Судом встановлено, що організатором електронних торгів ДП "СЕТАМ", іпотекодавцю (позивачу) - [PERSON], іпотекодержателю (третій особі) ПАТ "Універсал Банк" та відповідачу відділу ПВР УДВС 05.09.2016 р. поштовою кореспонденцією була надіслана інформація про лот № 169509 (уцінено лот № 157909) та дату проведення третіх електронних торгів (а.с.151, 237) . Крім того інформація про лот № 169509 (уцінено лот № 157909) та проведення електронних торгів була розміщена 05.09.2016 року у газеті Ваш магазин № 68, 07.09.2016 року у газеті Львівські оголошення № 34 . (а.с. 212-213, 238). Згідно ст.43 ЗУ «Про іпотеку» організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 днів до дня початку прилюдних торгів публікує за місцезнаходженням предмета іпотеки принаймні в двох місцевих друкованих засобах масової інформації повідомлення про проведення прилюдних торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію. Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна. При цьому під письмовим повідомленням слід розуміти не тільки направлення відповідних відомостей зазначеним особам у письмовому вигляді, а й отримання цими особами відомостей, які мають бути їм повідомлені. За загальним змістом термін «повідомлення» включає в себе не тільки направлення відомостей, з якими особа має бути обізнаною, а й отримання цією особою зазначених відомостей. Аналогічна позиція містяться в постанові Верховного Суду України від 02.09.2015 року № 6-813 цс15. Однак, суду не було представлено жодних доказів про особисте повідомлення позивача [PERSON] про проведення електронних торгів, як вже зазначалось вище, скерування йому повідомлення поштовою кореспонденцією, не є підтвердженням належного повідомлення [PERSON] про проведення електронних торгів. Що стосується публікації у двох місцевих засобах масової інформації, таке відбулось у строк визначений Законом, тобто за 15 днів до початку торгів, у газеті Ваш магазин № 68, 07.09.2016 року у газеті Львівські оголошення № 34 . (а.с. 212-213, 238). Однак суд, не може прийняти ці публікації, як належні повідомлення в пресі про дату проведення торгів, оскільки інформація яка містилась в даних повідомленнях, не відповідала дійсності, а саме датою торгів у даних повідомлення є 22.10.-24.10.2016 року, в той час як торги відбулись 22.09 -24.09.2016 року, тобто на місяць раніше. З огляду на наведене, відсутність належної, достовірної публікації в двох місцевих друкованих засобах масової інформації, перешкодило доступу інформації про проведення торгів більш ширшому колу, що унеможливило реалізацію принципу змагальності та право інших покупців купити майно, відповідно збільшувати ціну, що забезпечувало б передумови для визначення достатньої ціни і можливого продажу предмету іпотеки за більшою ціною, якою б можна було виконати кредитне зобов'язання перед кредитором повністю, а не часткове, як це має місце. Те, що позивач був обізнаний з тим, що його майно є предметом іпотеки і що відкрито виконавче провадження, що зазначене майно арештовано державним виконавцем та здійснено експертну оцінку цього майна, ні ким не заперечується, однак не спростовує необхідність письмового повідомлення іпотекодержателя про проведення прилюдних торгів, у встановлений ст. 43 Закону України «Про іпотеку» строк, у якому має бути зазначена інформація про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну предмета іпотеки, а відсутність такої інформації, на думку суду, порушує законне право іпотекодавця взяти участь у прилюдних торгах. Відповідно до вимог ст. 203, ч.1 ст. 215 ЦК України підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення таких торгів. Підставою для визнання електронних торгів недійсними є одночасна наявність двох обставин: порушення норм закону при проведенні торгів і порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, і з врахуванням того, що права позивача та його законні інтереси, на думку суду, є порушеними, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову.

Outcome: approved