Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-01 00:00:00

Позивач ПАТ "Київенерго" звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] про стягнення вартості не облікованої електричної енергії, мотивуючи свої вимоги тим, що між сторонами був укладений Договір про користування електричною енергією від 17.05.2005 року № 12140415919. 28.04.2014 року під час перевірки за адресою боржника представниками стягувача виявлено порушення ПКЕЕН, а саме: пошкоджені пломби електропередавальної органі заїці, пломби мають сліди механічного впливу, які встановлені на клемній кришці лічильника та на фасадному ящику; пломби про повірку засобів обліку та пломби заводу виробника не відповідають пломбам Держспоживстандарту, про що складено акт порушень № 38601. Відповідно до акту проведення експертизи лічильника електроенергії встановлено, що внаслідок пошкодження (пере тискання) пломб державної повірки та виробника, отримано несанкціонований доступ до конструкції лічильника метрологічні параметри не відповідають класу точності, максимальна похибка складає -73, 44 %. Вартість електричної енергії, неврахованої внаслідок порушення боржником ПКЕЕН, становить 7354, 46 грн. Оскільки відповідач добровільно не бажає погасити борг, позивач звертається до суду з даним позовом, в якому просить суд стягнути з відповідача на користь позивача вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем [PERSON] у розмірі 7354, 46 грн., а також стягнути судові витрати по справі. У судовому засіданні представник позивача повністю підтримала позовні вимоги, просила їх задовольнити. Відповідач [PERSON] та його представник у судовому засіданні позовні вимоги не визнали. Пояснили, що відповідач є користувачем однієї із квартир, що знаходяться по вул. Кисловодській, 42 у м. Києві. 28.04.2014 року двоє представників ПАТ "Київенерго" прийшли до будинку № 42 по вул. Кисловодській у м. Києві для перевірки даних лічильників, але відповідача вдома не було. Його батько [PERSON] допустив представників позивача до лічильників, вони їх переглянули, сфотографували, а лічильник, який знаходився біля його частини будинку, зняли для перевірки. Батько відповідача заперечував проти цього, але представники наполягали на знятті лічильника. Вважають, що складений представника позивача акт не відповідає вимогам діючого законодавства, оскільки при перевірці були присутні лише два представники, а в акті зазначено про трьох, а також не відповідають дійсності зазначені в акті порушення. На підставі викладеного відповідач та його представник просили у задоволенні позову відмовити повністю. Вислухавши пояснення представника позивача, відповідача, його представника, допитавши свідків, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ПАТ "Київенерго" задоволенню не підлягають з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що між позивачем та відповідачем був укладений Договір про користування електричною енергією від 17.05.2005 року № 12140415919. Відповідно до п 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов"язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов"язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно із п. 42 [PERSON] користування електричною енергією, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357 споживач електричної енергії зобов"язаний: невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності. Пунктом 53 [PERSON] передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Спожива має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Згідно із п. 11 [PERSON] відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі, на інших об"єктах споживача, та пломб на них несе споживач. Під об"єктом споживача слід розуміти житловий будинок, гараж, майстерню або іншу електрифіковану споруду, що належить споживачу на правах власності або користування. Як вбачається з письмових матеріалів справи, 28.04.2014 року працівниками ПАТ "Київенерго" було проведено перевірку за адресою: м. Київ, вул. Кисловодська, 42 (приватний будинок). Під час перевірки було виявлено порушення ПКЕЕН, а саме: пошкоджені пломби електропередавальної організації, пломби мають сліди механічного впливу, які встановлені на клемній кришці лічильника та на фасадному ящику. Пломби про повірку засобів обліку та пломби заводу виробника не відповідають пломбам Держспоживстандарту, про що було складено Акт порушень № 38601. Відповідно до даних Акту, він складений у присутності батька відповідача [PERSON]. При складанні Акту порушень працівниками ПАТ "Київенерго" також був складений Акт про направлення приладу обліку на експертизу. Згідно із п. 15 [PERSON] пошкоджені прилади обліку, а також прилади обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту. Експертиза приладу обліку, який належить споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності споживача. За результатами експертизи складається акт. Як вбачається з письмових матеріалів справи, відповідач на засіданні комісії присутній не був. Відповідно до Акту проведення експертизи лічильника електроенергії встановлено, що внаслідок пошкодження (перетискання) пломб державної повірки та виробника, отримано несанкціонований доступ до конструкції лічильника, метрологічні параметри не відповідають класу точності, максимальна похибка складає 73, 44 %, що свідчить про те, що спожита електрична енергія на 73, 44 % не обліковувалась лічильником. З наданих представником позивача документів вбачається, що на предмет правомірності акт про порушення розглядався 02.06.2014 року та 14.07.2014 року на засіданні комісії з розгляду актів порушень ПКЕЕН та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними. При цьому комісією було встановлено, що акт складено правомірно. Позивачем було обраховано вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення відповідачем [PERSON], у розмірі 7354, 46 грн., відповідно до поданого розрахунку. Вартість електричної енергії, неврахованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, проведена за п. 3.4 за формулою 3.1 Методики визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами [PERSON]. Згідно із п. 3.4 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 Методики розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулою 3.1. Відповідно до п. 3.3 розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; за кількістю днів. Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об"єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Розрахунок позивачем був виконаний за 1096 календарних днів з 29.04.2011 року по 28.04.2014 року включно. Недоврахована електрична енергія це обсяг електричної енергії, використаний споживачем, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно. Пунктом 48 [PERSON] визначено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією. Відповідно до ст. 26 Закону України "Про електроенергетику" споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. Як на підставу для стягнення з відповідача коштів позивач посилається на Акт порушень, складений 28.04.2014 року. Але даний Акт, як підстава допущених відповідачем порушень правил, судом до уваги не приймається з наступних підстав. Судом встановлено, що за адресою: м. Київ, вул. Кисловодська, 42 (приватний будинок) відкрито 3 особових рахунка, зокрема, на [PERSON], [PERSON] та [PERSON], що підтверджується відповідними картками. У вказаному приватному будинку проживає три сім"ї, у будинку фактично 3 квартири з різними входами. Співвласниками даного будинку є [PERSON] та [PERSON], що підтверджується відповідними письмовими доказами. Користувачем квартири № 3 у даному будинку є відповідач [PERSON] 28.04.2014 року за вказаною вище адресою прибули представники ПАТ "Київенерго" для перевірки лічильників, яких на даному приватному будинку встановлено 3. Під час перевірки за вказаною адресою знаходився [PERSON] та його дружина [PERSON] [PERSON] батько відповідача [PERSON] був присутній при проведенні огляду та перевірки, що здійснювалась представниками позивача. Після проведення перевірки лічильника [PERSON], також був перевірений лічильник, що перебуває у користуванні відповідача, але при цьому батьком відповідача було зазначено, що користувач лічильнику [PERSON] відсутній і він заперечує щодо проведення огляду у відсутність сина. Але, незважаючи на це, перевірка була проведена і після виникнення підозри щодо неналежного використання відповідачем лічильника, він був знятий, а у подальшому лічильник був забраний на перевірку. Про порушення, допущені відповідачем, представниками ПАТ "Київенерго" був складений Акт порушень, підписаний трьома представниками. Але слід зазначити, що при проведенні перевірки були присутні лише два представники, а один знаходився поза межами території приватного будинку і даний факт знайшов своє підтвердження у судовому засіданні. Так, допитаний судом свідок [PERSON] пояснив, що перевірку проводили два представники Київенерго, яким він повідомив, що лічильник, який вони зняли, знаходиться на частині будинку, якою користується його син, і його на даний час вдома немає. Також він відмовився підписувати акт порушень, складений цими двома представниками. Після зняття лічильника його поклали в пакет, але при цьому не було здійснено опломбування та опис. Свідок [PERSON], допитана судом, пояснила, що вона проживає у [INFO]. У день, коли представниками Київенерго була здійснена перевірка, вона знаходилася вдома і бачила, що на територію будинку заходили два представники, які у подальшому перевірили та зняли лічильник, що перебуває у користуванні [PERSON] У судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що 28.04.2014 року вона прийшла у гості до [PERSON] та [PERSON] і бачила, що на територію будинку приходили два представники Київенерго, які здійснювали перевірку та складали якісь документи, але які саме вона не бачила. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що він працює в РЕМ "Східний" ПАТ "Київенерго". Він разом з [PERSON] та інженером приїхали за адресою: м. Київ, вул. Кисловодська, 42 перевіряти лічильники, яких було 2 за даною адресою. Один лічильник не відповідав вимогам і вони зняли його для перевірки. При цьому був присутній батько відповідача. При проведенні перевірки та знятті лічильника представників Київенерго було двоє, а третій представник знаходився в автомобілі за межами території житлового будинку. З ним разом у будинку була контролер [PERSON]. Акт про порушення вони складали у бесідці біля будинку після перевірки та зняття лічильника, а підписували акт вже в автомобілі, де знаходився третій представник Київенерго. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що вона працює у ПАТ "Київенерго" контролером. Вона разом з [PERSON] та інженером приїхали на перевірку лічильників за адресою: [ADDRESS]. Після перевірки лічильників і виявлення на одному з них порушень вони склали акт і направили лічильник на експертизу. При цьому зазначила, що за вказаною адресою було 2 лічильники. При перевірці був присутній особисто відповідач. Перевірки проводили вона вдвох разом з [PERSON], а після виявлення порушень викликали ще третю особу, який знаходився в автомобілі, склали акт та підписали його у дворі будинку вже втрьох. Після зняття лічильник вони поклали у сейф-пакет, номер пакету вказали в акті. Допитаний судом свідок [PERSON] пояснив, що він працює в Київенерго на посаді інженера. Він разом з [PERSON] та [PERSON] поїхали на перевірку лічильників. Коли приїхали за адресою: м. Київ, вул. Кисловодська, 42, то він залишився в автомобілі, а [PERSON] та [PERSON] пішли у будинок. Через деякий час вони вийшли на вулицю разом з чоловіком, показали фото, пояснили ситуацію щодо лічильника у вказаному будинку, він розписався в акті та вони поїхали далі. Також зазначив, що на територію будинку він особисто не заходив, оскільки не маг залишити в автомобілі приладдя. Свій підпис в акті він поставив після того, як йому показали фото, на якому був зображений лічильник. Але він не бачив, як проводилася перевірка, і які порушення були виявлені. Вказані покази свідків працівників Київенерго носять суперечливий характер, різняться між собою, кожен зі свідків зазначають про різні обставини проведення перевірки та складання акту. Крім того, слід зазначити, що свідком [PERSON] акт був підписаний лише після огляду фото, що є порушенням вимог п. 41 [PERSON], відповідно до якого акт підписують тільки особи, які брали участь у контрольному огляді або технічній перевірці. З наведеного вище можна зробити переконливий висновок про те, що перевірка працівниками ПАТ "Київенерго" була проведена з порушенням відповідних [PERSON], акт порушень був фактично сфальсифікований, оскільки під час розгляду справи було достеменно встановлено, що перевірка проводилася двома особами, акт підписано трьома представниками, один з яких не був присутній при проведенні перевірки і поставив свій підпис в акті лише за даними на фото. Крім того, складений акт порушень не був вручений споживачу [PERSON], що є порушенням вимог п. 41 [PERSON], який передбачає, що акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. З урахуванням того, що перевірка була проведена з порушеннями, акт про порушення складений без дотримання [PERSON], суд вважає, що і встановлені порушення також не можуть бути прийняті судом до уваги. Відповідно до положень ч. 3 ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно з вимогами ст. 57-60 ЦПК України засобами доказування у цивільній справі є пояснення сторін і третіх осіб, показання свідків, письмові докази, речові докази і висновки експертів. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів у розумінні ст. 58-59 ЦПК України на підтвердження допущення відповідачем порушень використання лічильника. Слід також зазначити, що однією із засад судочинства, регламентованих п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Зважаючи на викладене вище, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв"язок доказів в їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, як на підставу для задоволення позову, не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні, оскільки не ґрунтуються на достатніх, належних та допустимих доказах, а тому суд дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed