Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-09 00:00:00

13 серпня 2020 року АТ «Житомиробленерго» в особі Житомирського РЕМ звернулось до Корольовського районного суду м. Житомира із позовом про стягнення з [PERSON] 25 915,00 грн. збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ та витрат по оплаті судового збору у розмірі 2 102,00 грн. Позовна заява мотивована тим, що 04.03.2020 представниками позивача було здійснено перевірку дотримання побутовими споживачами Закону України "Про ринок електроенергії" та Правил роздрібного ринку електричної енергії" за адресою: [ADDRESS] (особовий рахунок № [NUMBER] ), де проживає та є споживачем електричної енергії [PERSON] . Під час перевірки виявлено порушення відповідачем п.п.20 п.5.5.5. Правил, а саме: самовільне позаобліковане підключення до електромережі, що не є власністю оператора системи розподілу з порушенням схеми обліку. У зв`язку з цим 04.03.2020 складено акт про порушення №000008. Відповідний акт винесений на розгляд комісії з розгляду актів порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії та нарахувань. На засіданні комісії прийнято рішення про те, що акт складено правомірно та підстав для відміни нарахувань немає. Рішення оформлено відповідним протоколом від 28.04.2020 № 21. На підставі акта №000008 від 04.03.2020 та у відповідності до Правил, відповідачу нараховано вартість необлікової електричної енергії в загальній сумі 25 915,00 грн. Ухвалою судді від 20.08.2020 позовну заяву АТ «Житомиробленерго» прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Судом вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, однак, відповідач не скористалась процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, доказів на підтвердження своїх заперечень не надала. У зв`язку з відсутності доказів поважності причин неподання відповідачем заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню ч.8 ст.178 ЦПК України. Враховуючи викладені обставини і те, що у справі є достатньо матеріалів про спірні правовідносини сторін, суд, згідно ст.280-282 ЦПК України і на підставі наявних у справі доказів вважає за можливе провести заочний розгляд справи. Дослідивши матеріали справи, встановивши наступні фактичні обставини та відповідні докази, суд приходить до наступного висновку. Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог та на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Встановлено, що [PERSON] , [INFO] , проживає за адресою: [ADDRESS] . За вказаною адресою для розрахунків за спожиту електричну енергію позивачем відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . 04.03.2020 представниками АТ «Житомиробленерго» було здійснено перевірку дотримання побутовими споживачами Закону України "Про ринок електроенергії" та Правил роздрібного ринку електричної енергії" за вказаною адресою. Під час перевірки виявлено порушення відповідачем п.п.20 п.5.5.5. Правил, а саме: самовільне позаобліковане підключення до електромережі, що не є власністю оператора системи розподілу з порушенням схеми обліку, у зв`язку з чим складено акт про порушення №000008 (а.с.6). Відповідний акт винесений на розгляд комісії з розгляду актів порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії та нарахувань. На засіданні комісії прийнято рішення про те, що акт складено правомірно та підстав для відміни нарахувань згідно з актом порушень немає. Рішення було оформлено відповідним протоколом засідання комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ №21 від 28.04.2020 (а.с.9). 28.04.2020 на адресу відповідача поштовим листом позивачем було направлено претензію щодо сплати нарахованих по акту грошових коштів у сумі 25 915,00 грн. (а.с.10). На даний час борг споживачем не оплачений. Правовідносини, що виникли між сторонами регулюються Законом України «Про електроенергетику», Цивільним кодексом України та Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357. Відповідно до ст.1 ЗУ «Про електроенергетику», енергія - електрична чи теплова енергія, що виробляється на об`єктах електроенергетики і є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу. Вимогами ч.4 ст.26 ЗУ «Про електроенергетику» передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. Статтею 27 ЗУ «Про електроенергетику» передбачено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Згідно ч.2 зазначеної статті відповідними правопорушеннями є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою КМУ від 26.07.1999 №1357 (далі - ПКЕЕН), регулюються відносини між громадянами (споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками. Згідно п.3 ПКЕЕН, споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією. Відповідно до п.37 ПКЕЕН, енергопостачальник має право, зокрема: перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією. Відповідно до п.48 ПКЕЕН, побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку. Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 №122 затверджено Порядок визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії (надалі Порядок). Згідно п.4 ч.2 ст.77 ЗУ «Про ринок електричної енергії», правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Таким чином, з викладеного слідує висновок, що електроенергія є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу, а відтак, електроенергія для енергопостачальника є майном, а її не оплата та споживання поза обліком є для енергопостачальника майном, що втрачене внаслідок викрадення, в результаті чого електропостачальній організації завдано збитки. Відповідно до п.8.2.5 ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Згідно до п.8.2.4 ПРРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. Відповідно до п.8.2.6 ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Згідно п.8.4.2. ПРРЕЕ, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень. Відповідно до п.п.4 п.5.5.5 ПРРЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору. Згідно п.п.20 п.5.5.5 ПРРЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Відповідно до п.п.1 п.5.1.1. ПРРЕЕ, Оператор системи має право отримувати своєчасно плату за надання послуги з розподілу або передачі електричної енергії та плату за перетікання реактивної електричної енергії відповідно до умов договорів та законодавства України. П.п.3 п.5.1.1. ПРРЕЕ, передбачено, що Оператор системи має право проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії. Згідно ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Частиною 1 ст.509 ЦК України передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ст.526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. За змістом ст.610, 611, 623 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Згідно ч.1 ст.625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідно до ч.1, 2, 3 ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким чином, аналізуючи викладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, виходячи із принципів розумності, виваженості, справедливості, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог у заявлених межах та про існування правових підстав для їх задоволення. Розрахунок розміру завданих АТ «Житомиробленерго» в особі Житомирського РЕМ збитків проведено у відповідності з ПККЕЕ, згідно акту про порушення №000008 від 04.03.2020, тому з відповідача на користь позивача підлягають стягненню завдані збитки, заподіяні безобліковим споживанням електроенергії, здійсненим шляхом самовільного підключення електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку на суму 25 915,00 грн. (а.с.5). Відповідно до п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України, стягненню з відповідача підлягають понесені позивачем судові витрати по оплаті судового збору в розмірі 2 102,00 грн. (а.с.1).

Outcome: approved