Jurisdiction: civil
Date: 2015-11-02 00:00:00

у вересні 2011 року [PERSON] та малолітня [PERSON], [INFO], звернулися у суд з позовом до [PERSON] про позбавлення права користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку. В обгрунтування своїх вимог позивачі посилаються на те, що відповідно до договору дарування, посвідченого Другою київською державною нотаріальною конторою 31 жовтня 2009 року, 1/2 частина будинку [ADDRESS] належить позивачу [PERSON], 2000 року народження, ім"я та прізвище якої змінено на [PERSON] згідно рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 08.06.2011 року. Власником іншої 1/2 частини вказаного житлового будику є [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу житлового будинку, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тарас О.В. 20 березня 2009 року. Відповідач зареєстрована у вказаному будинку, проте фактично там не проживає з червня 2005 року та її особисті речі за вказаною адресою відсутні. За таких підстав, позивач просить визнати [PERSON] такою, що втратила право користування житловим приміщенням у будинку [ADDRESS] та зобов"язати відділ міграційної служби у Голосіївському районі м. Києва Головного управління міграційної служби в м. Києві зняти відповідача з реєстраційного обліку за вказаною адресою. У листопаді 2011 року представник позивачів подав до суду уточнену позовну заяву до [PERSON] про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом зняття з реєстраційного обліку. (а.с. 46) В судовому засіданні представник позивачів підтримав позовні вимоги та просив суд задовольнити позов з вищевказаних підстав. Відповідач [PERSON] в судове засідання повторно не з"явилася, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялася судом. Відповідач відділ міграційної служби у Голосіївському районі м. Києва Головного управління міграційної служби в м. Києві в судове засідання не забезпечив явку свого представника, надіслав клопотання про судовий розгляд справи бе їх участі. Суд за згодою представника позивача ухвалив постановити заочне рішення згідно положень ч. 1 ст. 224 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Відповідно до частини першої статті 383 ЦК України власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім'ї, інших осіб. Згідно положень статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Статтею 156 ЖК УРСР передбачено, що члени сім'ї власника жилого будинку, які проживають разом із ним у будинку, що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. Аналіз наведених вище норм цивільного законодавства України дає підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, у тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема, із позовом про усунення перешкод у користуванні власністю. Виходячи з наведеного, право членів сім'ї власника квартири користуватись цим жилим приміщенням може виникнути та існувати лише за наявності права власності на квартиру в особи, членами сім'ї якого вони є; із припиненням права власності особи втрачається й право користування жилим приміщенням у членів його сім'ї. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] перебувала у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] з 13 червня 1965 року по 06 грудня 1990 року. [PERSON] в 1965 році після реєстрації шлюбу з [PERSON] поселилась та була прописана у будинку [ADDRESS], який її чоловік [PERSON] успадкував після смерті батька в 1955 році. 03 січня 2003 року [PERSON] зареєстрував шлюб з [PERSON] Згідно договору купівлі-продажу житлового будинку, посвідченого 20 березня 2009 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тарас О.В., [PERSON] продала, а [PERSON] купив житловий будинок [ADDRESS] з господарськими будівлями та спорудами, що складаються з житлового будинку (позначеного літерою "А"), сараю (позначеного літерою "З"), сараю з погребом (позначеного літеро "И"), вбиральні (позначеної літерою "К"), спорудження (позначених № 1-5". (а.с. 7) 31 жовтня 2009 року Другою київською державною нотаріальною конторою посвідчено договір дірування частини житлового будинку, за умовами якого [PERSON] подарував [PERSON], 2000 року народження, 1/2 частину житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. (а.с. 9) Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 08.06.2011 р. присвоєно [PERSON], [INFO], прізвище "[PERSON]", ім"я змінено з "[PERSON]" на "[PERSON]", зазначено не вказувати по-батькові. (а.с. 18) Згідно довідки № 669 від 13.07.2011 р. ТОВ "Житловик-плюс" в житловому будинку [ADDRESS] зареєстровані [PERSON] з 06.08.2010 р. та [PERSON] з 30 січня 2003 року. (а.с. 6) Відповідач вселилася в житловий будинок [ADDRESS] зі згоди [PERSON] колишнього власника житлового будинку, як дружина. [INFO] [PERSON] помер. (а.с. 127) З огляду на зазначене, відповідач набула права користування спірною житловою площею зі згоди попереднього власника житлового будинку [PERSON] і її право є похідним від права власності [PERSON] на житловий будинок. З укладенням договору купівлі-продажу житлового будинку та договору дарування частини житлового будинку позивачами відповідач втратила право користування спірною жилою площею. Обгрунтовуючи позовні вимоги про усунення перешкод в користуванні власністю, позивачі посилалися саме на ці обставини, а не на положення ч.3 ст. 405 ЦК України, яка передбачає, що член сім'ї власника втрачає право користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. У зв'язку з втратою відповідачем право користування жилою площею з наведених підстав, вона зобов'язана була звільнити спірне жиле приміщення та знятися з реєстрації, оскільки її проживання в спірному приміщенні порушує права позивачів, як власників житлового будинку, а тому позивачі просили суд усунути перешкоди в користуванні їх власністю, житловим будинком [ADDRESS] та знятися відповідачу з реєстрації, тобто по суті вимоги позивачів зводилися до усунення перешкод в користуванні власністю шляхом виселення відповідача зі спірного жилого будинку. На це зокрема, в своїх поясненнях, вказував представник позивача та випливає зі змісту позовної заяви. У зв'язку з тим, що наведені обставини свідчать про те, що відповідач утратила право користування спірною жилою площею і з цих підстав підлягає виселенню, а тому підлягають до задоволення і вимоги про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні майном, жилим приміщення шляхом зняття відповідача з реєстраційного обліку. На підставі ст. 88 ЦПК України стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір.

Outcome: approved