Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-14 00:00:00

Виконавчий комітет Корабельної районної у місті Херсоні ради орган опіки та піклування в інтересах малолітніх [PERSON] , [PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати малолітніх [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] такими, що втратили право користування житловим приміщенням квартири за адресою: [ADDRESS] , зі зняттям з реєстраційного обліку у відділі реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради. В обгрунтування позову вказано, що [PERSON] на праві спільної приватної власності належить житло за адресою: [ADDRESS] . За довідкою про склад сім`ї та реєстрацію осіб від 14.09.2017 року у квартирі зареєстровані: [PERSON] та малолітні [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 05.08.2016 р. малолітні [PERSON] та [PERSON] усиновлені громадянами України та на даний час проживають за іншою адресою. [PERSON] немає бажання звернутися до центру надання адміністративних послуг м. Херсона щодо зняття усиновлених громадянами України дітей з місця реєстрації, чим порушує чинне законодавство. Крім того, за довідкою КЗ "Херсонська обласна психіатрична лікарня" ХОР від 02.11.2017 року [PERSON] є інвалідом ІІ групи з приводу хронічного психічного захворювання та часто перебуває на тривалому лікуванні. За інформацією Відділу реєстрації місця проживання фізичних осібю Херсонської міської ради "...зняття з реєстрації місця проживання дитини, яка не досягла 14 років здійснюється за згодою батьків...". Малолітні [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] не користуються вказаним житлом та не проживають за вказаною адресою протягом тривалого часу. Питання щодо зняття дітей з місця реєстрацї необхідно для вирішення питання щодо подальшої долі дітей. Ухвалою судді Херсонського міського суду Херсонської області Гаврилова Д.В. від 19.03.2018 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання. Відповідно до розпорядження в.о. керівника апарату Херсонського міського суду Херсонської області від 06.07.2018 року у зв`язку з тим, що суддя Гаврилов Д.В. не може продовжувати розгляд справи, через закінчення строку дії повноважень судді, відповідно до п.2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №766/4301/18. Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.07.2018 р., головуючим у справі визначена суддя Дорошинська В.Е. Ухвалою судді Херсонського міського суду Херсонської області Дорошинської В.Е. від 17.07.2018 року справу прийнято до провадження в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 12.11.2018 року залучено до участі у справі в якості третіх осіб [PERSON] , [PERSON] . Відповідно до розпорядження керівника апарату Херсонського міського суду Херсонської області від 27.04.2020 року у зв`язку з тим, що суддя Дорошинська В.Е. не може продовжувати розгляд справи, через відсторонення від здійснення правосуддя, відповідно до п.2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №766/4301/18. Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.04.2020 р., головуючим у справі визначена суддя Ус О.В. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 30.04.2020 р. справу прийнято до провадження судді Ус О.В. та призначено підготовче засідання. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 29.10.2020 р. закрито підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду за суттю. Представником позивача подано заяву про розгляд справи у відсутність, позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не прибув, в матеріалах справи наявне клопотання про розгляд справи за відсутності представника, відзив не подано. Представник третьої особи Управління державної міграційної служби України в Херсонській області в судове засідання не прибув, в матеріалах справи наявне клопотання про розгляд справи за відсутності представника. Треті особи [PERSON] , [PERSON] в судорве засідання не прибули, про причини не явки суд не повідомляли. Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). За приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини. Згідно листа Відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб херсонської міської ради №16-21/6272 від 17.10.2017 р., на звернення Корабельної районної у м. Херсоні ради щодо порядку зняття з реєстрації неповнолітніх осіб інформовано, що неповнолітні діти реєструються за місцем проживання батьків або одного з них незалежно від того, чи мають вони право власностіна житло в якому вони зареєстровані. Більш того, згода власника житла та членів сім`ї які разом проживають з власником, для реєстрації місця проживання неповнолітньої дитини не потрібна. Роз`яснено який перелік документів слід подати (арк. справи 3). [PERSON] народилася [INFO] , батьками є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджено свідоцтвом про народження (арк. справи 5). Згідно довідки про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб від 14.09.2017 р. виданої ОСББ "Шенгелія 3", за адресою: [ADDRESS] зареєстровані: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (арк. справи 6). За інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №113781789 від 13.02.2018 р., квартира [ADDRESS] належить на праві приватної спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON] (арк. справи 12, 29). Згідно із ч.1 ст.47 Конституції України, кожен має право на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше, як на підставі закону за рішенням суду. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. В силу ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до ст. 47 Конституції України кожен має право на житло. Згідно з ч. 4 ст. 9 ЖК УРСР ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом. Як зазначено у ст. 7 Конвенції «Про права дитини» від 20 листопада 1989 року із змінами, схваленими резолюцією 50/155 Генеральної асамблеї ООН від 12 грудня 1995 року, дитина має бути зареєстрована зразу ж після народження і з моменту народження має право на ім`я і набуття громадянства, а також, наскільки це можливо, право знати своїх батьків і право на їх піклування. Держави-учасниці забезпечують здійснення цих прав згідно з їх національним законодавством та виконання їх зобов`язань за відповідними міжнародними документами у цій галузі, зокрема, у випадку, коли б інакше дитина не мала громадянства. Відповідно до ст. 16 Конвенції жодна дитина не може бути об`єктом свавільного або незаконного втручання в здійснення її права на особисте і сімейне життя, недоторканність житла, таємницю кореспонденції або незаконного посягання на її честь і гідність. Дитина має право на захист закону від такого втручання або посягання. Відповідно до ст. 11 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на проживання в сім`ї разом із батьками або в сім`ї одного з них та на піклування батьків. Крім цього, згідно зі ст. 29 ЦК України місцем проживання дітей віком до 14 років є місце проживання їх батьків. Як зазначено у ст. 18 Закону України «Про охорону дитинства», держава забезпечує право дитини на проживання в таких санітарно-гігієнічних та побутових умовах, що не завдають шкоди її фізичному та розумовому розвитку. Діти-члени сім`ї наймача або власника жилого приміщення мають право користуватися займаним приміщенням нарівні з власником або наймачем. Органи опіки та піклування зобов`язані здійснювати контроль за додержанням батьками або особами, які їх замінюють, майнових та житлових прав дітей при відчуженні жилих приміщень та купівлі нового житла. Відповідно до ч. 3 ст. 12 Закону України «Про основи соціального захисту бездомних осіб і безпритульних дітей» органи опіки та піклування здійснюють контроль за дотриманням батьками та особами, які їх замінюють, житлових прав і охоронюваних законом інтересів дітей відповідно до закону. Відповідно до ст. 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» реєстрація місця проживання і зняття з місця реєстрації особи за заявою законного представника здійснюється за згодою інших законних представників. Відповідно до ст. 10 цього ж Закону правила здійснення реєстрації місця проживання, форми необхідних для цього документів, порядок передачі органами реєстрації інформації до Єдиного державного демографічного реєстру встановлюються Кабінетом Міністрів України. Згідно зі ст. 13 цього ж Закону вільний вибір місця проживання обмежується щодо осіб, які не досягли чотирнадцятирічного віку. Пунктом 1 Правил реєстрації місця проживання, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 207 «Про затвердження Правил реєстрації місця проживання та Порядку передачі органами реєстрації інформації до Єдиного державного демографічного реєстру» від 02 березня 2016 року встановлено, що ці Правила визначають механізм здійснення реєстрації/зняття з реєстрації місця проживання/перебування осіб в Україні, а також встановлюють форми необхідних для цього документів. Пунктом 18 цих Правил визначено, що у разі реєстрації місця проживання батьків за різними адресами, місце проживання дитини, яка не досягла 14 років, реєструється разом з одним із батьків за письмовою згодою другого з батьків у присутності особи, яка приймає заяву, або на підставі засвідченої в установленому порядку письмової згоди другого з батьків (крім випадків, коли місце проживання дитини визначено відповідним рішенням суду або рішенням органу опіки та піклування). Відповідно до п.п. 11 і 26 цих Правил реєстрація місця проживання без надання такої згоди одним із батьків, зміна реєстрації місця проживання малолітньої дитини не допускається. Орган реєстрації відмовляє в реєстрації/знятті з реєстрації місця проживання, якщо, зокрема, особа не подала необхідних документів або інформації. При зверненні до суду, органом опіки та піклування не наведено яким чином порушені права малолітніх осіб, які в свою чергу, зважаючи на пояснення позивача у позові усиновлені та можуть бути зняті з реєстрації місця проживання за заявою. З моменту здійснення усиновлення за ст. 232 ЦПК України припиняються особисті та майнові права і обов`язки між батьками та особою, яка усиновлена, а також між нею та іншими її родичами за походженням. З моменту усиновлення виникають взаємні особисті немайнові та майнові права і обов`язки між особою, яка усиновлена (а в майбутньому - між її дітьми, внуками), та усиновлювачем і його родичами за походженням. Усиновлення надає усиновлювачеві права і накладає на нього обов`язки щодо дитини, яку він усиновив, у такому ж обсязі, який мають батьки щодо дитини. Усиновлення надає особі, яку усиновлено, права і накладає на неї обов`язки щодо усиновлювача у такому ж обсязі, який має дитина щодо своїх батьків. За п. 26 Правил реєстрації місця проживання, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 2 березня 2016 р. № 207 (в редакції як на час звернення Корабельної районної у м.Херсоні ради з відповідною заявою до відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради, так і на час розгляду справи судом) зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі заяви особи або її представника за формою згідно з додатком 11. Зняття з реєстрації місця проживання дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, осіб, стосовно яких встановлено опіку та піклування, здійснюється за погодженням з органами опіки та піклування. Разом із заявою особа подає: документ, до якого вносяться відомості про зняття з реєстрації місця проживання. Якщо дитина не досягла 16 років, подається свідоцтво про народження; квитанцію про сплату адміністративного збору; військовий квиток або посвідчення про приписку (для громадян, які підлягають взяттю на військовий облік або перебувають на військовому обліку). У разі подання заяви представником особи, крім зазначених документів, додатково подаються: документ, що посвідчує особу представника; документ, що підтверджує повноваження особи як представника, крім випадків, коли заява подається законними представниками малолітньої дитини - батьками (усиновлювачами). Зняття з реєстрації місця проживання особи за заявою законного представника здійснюється за згодою інших законних представників. У разі реєстрації місця проживання батьків за різними адресами зняття з реєстрації місця проживання дитини, яка не досягла 14 років, разом з одним із батьків здійснюється за письмовою згодою другого з батьків у присутності особи, яка приймає заяву, або на підставі засвідченої в установленому порядку письмової згоди другого з батьків (крім випадків, коли місце проживання дитини визначено відповідним рішенням суду або рішенням органу опіки та піклування). Тобто з моменту набрання рішенням суду про усиновлення законної сили законним представником усиновлених дітей є їх усиновлювачі, а тому з питання зняття дітей з реєстраційного обліку можливе лише за їх участі. Крім того, орган опіки та піклування виконавчого комітету не надано суду доказів усиновлення дітей, внаслідок чого суду позбавлений можливості перевірити доводи позивача, зміни прізвищ, імен, по-батькові дітей, їх реєстрацію за новим місцем проживання усиновлювачів. Також згідно ч. 4 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. В той же час, позивачем не подано суду висновку органу опіки та піклування щодо визнання малолітніх такими, що втратили право користування житловим приміщенням. З огляду на викладене, суд дійшов висновку про необґрунтованість та недоведеність позовних вимог, внаслідок чого позов задоволенню не підлягає. Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні. Заходи забезпечення позову судом не застосовувалися. Рішення в повному обсязі складене 15 квітня 2021 року.

Outcome: dismissed