Jurisdiction: civil
Date: 2017-02-19 00:00:00

26.04.2016 р. позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] та з урахуванням уточнень від 21.09.2016 р. просив стягнути з відповідача на свою користь прямі збитки у вигляді вартості відновлювального ремонту пошкодженого будинку у розмірі 76306,00 грн., прямі збитки у вигляді вартості скляної перегородки з ПВХ-профілю у розмірі 18942,98 грн. та упущену вигоду у вигляді неодержаної орендної платні у розмірі 18620,00 грн. Свої позовні вимоги позивач мотивував тим, що 21.02.2016 р. приблизно о 05 годині ранку [PERSON] не впорався з керуванням автомобілем марки "MERCEDES-BENZ" та пошкодив будинок № 25 по проспекту Гагаріна у м. Одесі, який належить на праві власності позивачу. Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди були пошкоджені стіни та сходи будівлі, скляна перегородка з ПВХ-профілю тощо. Крім того, позивач зазначає, що внаслідок дорожньо-транспортної пригоди було зруйноване приміщення № 110 загальною площею 38 кв.м., яке було передане позивачем в оренду фізичній особі-підприємцю [PERSON] для розміщення у ньому магазину медичного обладнання. Це мало наслідком упущену вигоду у вигляді неодержаної орендної платні. В судове засідання представник позивача не з'явився, просив розглянути справу за його відсутністю. Відповідач в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи судом повідомлявся належним чином. Представник третьої особи Приватного акціонерного товариство "Українська пожежно-страхова компанія" до судового засідання не з'явився, подав до суду заперечення на позов, в яких проти задоволення позову заперечував та просив слухати справу за його відсутності. При цьому представник третьої особи посилався на те, що позовні вимоги належним чином не доведені, вина відповідача також не доведена в межах кримінального провадження або провадження у справі про адміністративне правопорушення та відсутні підстави вважати дорожньо-транспортну пригоду страховим випадком. Крім того, від Приватного акціонерного товариство "Українська пожежно-страхова компанія" до суду надійшла копія рішення Приморського районного суду міста Одеси від 13.12.2016 р. у справі 522/8961/16-ц за позовом ФОП [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП. Тому згідно ст.224 ЦПК України суд вважає за можливе, зі згоди позивача, розглянути позов за відсутністю відповідача та ухвалити по справі заочне рішення. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно позивачу належить на праві приватної власності будинок № 25 по проспекту Гагаріна у м. Одесі. Згідно довідки СУ ГУНП в Одеській області [PERSON] 21.02.2016 р. під час керування автомобілем "Мерседес" скоїв наїзд на будинок № 25 по проспекту Гагаріна, в результаті чого були пошкоджені сходи будинку, розбите скло вітрини тощо. Відповідач зазначені обставини в судовому засіданні не спростував. За висновком будівельно-технічного експертного дослідження ринкова вартість ремонтно-відновлювальних робіт зазначеного будинку на момент складання висновку становить 76306 грн. Також позивач оплатив за договором підряду вартість виготовлення та монтажу перегородки внутрішньої у розмірі 18942,98 грн. Відповідно до наданого позивачем договору оренди нерухомого майна позивач надав, а фізична особа-підприємець [PERSON] прийняв у строкове платне користування приміщення першого поверху у будинку № 25 по проспекту Гагаріна площею 38 кв.м. За п. 4.1. цього договору орендна плата була визначена на рівні 2660 грн. на місяць. На період проведення ремонтних робіт орендар та орендодавець узгодили тимчасове припинення виконання своїх зобов'язань за договором оренди. Станом на момент подання до суду заяви позивача про збільшення позовних вимог від 21.09.2016 р. позивач не отримав орендну платню за сім місяців, розмір якої мав би скласти 18620 грн. Відповідно до ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), а також доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). За приписами ч. 1 ст. 1166, ч. 5 ст. 1187 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого. Таким чином, цивільно-правова відповідальність особи, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, за заподіяну нею шкоду не ставиться у залежність від того, чи притягнена ця особа до кримінальної або адміністративної відповідальності за порушення правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту. Не обмежується цивільно-правова відповідальність особи за шкоду, заподіяну джерелом підвищеної небезпеки, також і умовами страхування цивільно-правової відповідальності цієї особи, а також фактом визнання або невизнання дорожньо-транспортної пригоди страховим випадком. Як зазначається у Постанові Верховного Суду України від 21 грудня 2016 р. № 6-2097цс16 завдання потерпілому внаслідок ДТП шкоди особою, цивільна відповідальність якої застрахована, породжує деліктне зобов'язання, в якому право потерпілого (кредитора) вимагати відшкодування завданої шкоди в повному обсязі кореспондується з відповідним обов'язком боржника (особи, яка завдала шкоди). Водночас така ДТП слугує підставою для виникнення договірного зобов'язання згідно з договором обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, в якому потерпілий так само має право вимоги до боржника - в договірному зобов'язанні ним є страховик. Разом з тим зазначені зобов'язання не виключають одне одного. Деліктне зобов'язання - первісне, основне зобов'язання, в якому діє загальний принцип відшкодування шкоди в повному обсязі, підставою його виникнення є завдання шкоди. Натомість страхове відшкодування - виплата, яка здійснюється страховиком відповідно до умов договору, виключно в межах страхової суми та в разі, якщо подія, внаслідок якої завдано шкоди, буде кваліфікована як страховий випадок. Неодержання потерпілим страхового відшкодування за договором (або його одержання, якщо страхового відшкодування недостатньо для повного покриття шкоди) не обов'язково припиняє деліктне зобов'язання, й особа, яка завдала шкоди, залишається зобов'язаною. Висновки, наведені у рішенні Приморського районного суду міста Одеси від 13.12.2016 р. у справі 522/8961/16-ц на вирішення цієї справи не впливають, адже у справі 522/8961/16-ц спір виник між іншими сторонами та стосовно іншого предмету, а саме стосовно відшкодування шкоди, пов'язаної із пошкодженням належного ФОП [PERSON] торговельного обладнання (вітрина, касовий апарат, системний блок комп'ютера, монітор) загальною вартістю 33000,00 грн., а також товарів медичного призначення на загальну суму 24469,00 грн. Таким чином суд вважає, що на користь позивача слід стягнути з відповідача 113868,98 грн. в рахунок відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди. У відповідності до ст. 88 ЦПК України, з відповідача на користь позивача також підлягають стягненню судові витрати, а саме витрати по сплаті судового збору в розмірі 1681,03 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved