Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-29 00:00:00

[PERSON] , яка діє\~в інтересах\~неповнолітньої доньки\~ [PERSON] звернулася в суд з позовом до Коростенського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Житомирській області про звільнення майна з арешту та зняття заборони на його відчуження. В ході судового розгляду назву відповідача було змінено на Коростенський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), місцезнаходження: Житомирська обл., м. Коростень, вул. Шолом Алейхема, буд.13, код ЄДРПОУ 34855429. В обгрунтування позовних вимог позивач зазначила, що в даний час займається оформленням спадщини після смерті бувшого чоловіка, [PERSON] , який помер [INFO] . Спадкоємцем майна померлого за законом є їх неповнолітня донька [PERSON] , [INFO] . До складу спадкового майна входить спадковий будинок [ADDRESS] , який належав померлому [PERSON] на підставі договору купівлі продажу. Після смерті спадкодавця заведена спадкова справа №63065153, що підтверджується витягом №53481803 від 28.09.2018 року про реєстрацію в Спадковому реєстрі. Під час оформлення спадщини приватним нотаріусом Коростенського районного нотаріального округу Зіневичем С.О. виявлено обтяження за реєстраційним номером майна 12401030, згідно якого в розділі "Відомості про об`єкт нерухомого майна" значиться: постанова про арешт майна та оголошення заборони на його відчудження №30002913 від 13.04.2012 року (підстава обтяження: постанова відділу ДВС Коростенського міськрайонного управління юстиції про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчудження). На вимогу позивача, Коростенський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області відмовив у зняті арешту з майна, з підстав того, що арешт з майна може бути знято тільки за рішенням суду, так як виконавчі провадження про стягнення боргу з її колишнього чоловіка завершені. Вважає, що на даний час підстав для утримання під арештом та оголошення заборони на відчуження будинку [ADDRESS] не має, так як власник майна [PERSON] помер. Наявність арешту істотно обмежує та порушує права її неповнолітньої доньки, спадкоємця нерухомого майна щодо можливості його оформлення, користування та розпорядження, а зняття арешту можливе лише за відповідним судовим рішенням, що й стало приводом для звернення [PERSON] до суду з позовом. В судове засідання позивач не з`явилася, повідомлена належним чином про дату, час та місце розгляду справи, однак подала до суду заяву в якій позов підтримала, просила вимогу задовольнити та справу розглядати без її участі. В частині стягнення з відповідача судового збору просила залишити без розгляду. Представник відповідача - Коростенського міськрайонного відділу ДВС Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) до суду не з`явився, подала відзив на позов, при вирішенні спору по суті покладається на розсуд суду. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , якому за життя на підставі договору купівлі - продажу від 18.04.2006 року належав житловий будинок [ADDRESS] , що підтверджується витягом з рішення виконкому Ушомирської сільської ради Коростенського району Житомирської області №13 від 18.05.2016 року) у с. Ушомир Коростенського району Житомирської області. Спадкоємцем майна померлого є його неповнолітня донька [PERSON] , [INFO] . Батьками неповнолітньої [PERSON] , є померлий [PERSON] та позивач [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 06.06.2006 року. Після смерті [PERSON] приватним нотаріусом Коростенського районного нотаріального округу Зіневичем С.О. заведено спадкову справу №63065153, що підтверджується витягом №53481803 від 28.09.2018 року про реєстрацію в Спадковому реєстрі. Під час оформлення спадщини нотаріусом отримано інформацію з "Відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно" та "Відомостей з єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна", де зареєстровано обтяження за реєстраційним номером майна 12401030, згідно якого в розділі "Відомості про об`єкт нерухомого майна" значиться постанова про арешт майна та оголошення заборони на його відчудження №30002913 від 13.04.2012 року на підставі постанови відділу ДВС Коростенського міськрайонного управління юстиції про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчудження. На вимогу позивача, Коростенський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області відмовив у зняті арешту з майна, з підстав того, що на момент завершення виконавчого провадження №30002913 від 31.12.2014 року документальних підтверджень сплати боргу боржником не було надано (відсутність у боржника майна), тому виконавчий лист повернуто стягувачу без виконання на підставі ст.47 ч.1 п.2 ЗУ "Про виконавче провадження". Відповідно до положень ст.41 Конституції України та ст. 1 Протоколу №1 до Європейської Конвенції з прав людини 1950 року держава Україна гарантує громадянам непорушність їхньої приватної власності. У відповідності зі ст.319 ч.1 Цивільного кодексу України - "Власник володіє,\~користується,\~розпоряджається своїм\~майном на\~власний розсуд". За нормами ст.321 ч.1, 2 Цивільного кодексу України "Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні . Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом". Стаття 1268 ч.ч.1, 4 ЦК України передбачає "Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених\~частинами другою - четвертою\~статті 1273 цього Кодексу". Крім того, відповідно до ч.3 ст.1269 ЦК України "Особа, яка досягла чотирнадцяти років, має право подати заяву про прийняття спадщини без згоди своїх батьків або піклувальника". Згідно зі ст.59\~ч.1, 2 Закону України\~ "Про виконавче провадження" - "Особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини…". Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України № 5 від 3 червня 2016 року "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). В силу частини 1 ст.56 Закону України "Про виконавче провадження", арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Як передбачено ст.59 Закону України "Про виконавче провадження" "підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. 5. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду". Судом встановлено, що виконавче провадження №30002913, яке перебувало на виконанні в Коростенському міськрайонному відділі ДВС ГТУЮ у Житомирській області завершено 31.12.2012 та виконавчий лист повернуто стягувачу, відповідно до п.2 ч.1 ст.47 ЗУ "Про виконавче провадження", а саме відсутність у боржника майна. Наявність арешту істотно обмежує та порушує права власника (в даному випадку спадкоємця) нерухомого майна щодо можливості його оформлення, користування та розпорядження, а зняття арешту можливе лише за відповідним судовим рішенням . За таких обставин суд дійшов до висновку про те, що позивач, який діє в інтересах неповнолітньої доньки [PERSON] позбавлена можливості оформити спадкові права неповнолітньої [PERSON] для реалізації прав щодо володіння, користування та розпорядження майном. Отже, аналізуючи норми закону та надані сторонами докази на підтвердження своїх вимог, суд вважає, що позов є обґрунтованим та таким, який підлягає задоволенню.

Outcome: approved