Jurisdiction: civil
Date: 2015-03-25 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із позовом про встановлення нещасного випадку на виробництві. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що він працює гірником очисного забою на шахті "Новодонецька" ВСП "Шахтоуправління "Білозерське" ТОВ "ДТЕК "Добропіллявугілля", під час виконання ним трудових обов'язків 25 вересня 2013 року о 14 годині відбулося обрушення крівлі і на нього впав кусок породи вагою близько 250-300 кг. Удар прийшовся по голові, після чого його відкинуло вбік і він втратив свідомість, йому надавав допомогу [PERSON] Коли він виїхав з шахти, то до медичного пункту не звертався, оскільки самопочуття давало підстави вважати, що травма незначна. Однак, наступного дня його стан погіршився, він не міг повернути голову. 27 вересня 2013 року він звернувся до лікарні, де йому зробили рентген, що виявив наявність закритого перелому хребців С6-С7. Він одразу був госпіталізований до стаціонару, де знаходився до 14 жовтня 2014 року, а потім проходив амбулаторне лікування до 17 квітня 2014 року. Просить визнати нещасний випадок, який стався з ним 25 вересня 2013 року, таким що пов'язаний з виробництвом; визнати дії комісії з розслідування нещасного випадку, створеної наказом №267/ОП від 14 травня 2014 року, щодо видачі акту за формою Н-5 та відмови видати акт за формою Н-1 - неправомірними; зобов'язати відповідача видати акт форми Н-1 про нещасний випадок пов'язаний з виробництвом, який стався з ним 25 вересня 2013 року. У судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник [PERSON], що діє на підставі договору, підтримали позовні вимоги, просять задовольнити позов в повному обсязі. Представник відповідача Щербак Е.В., що діє на підставі довіреності, проти позову заперечував, вказав, що [PERSON] в порушення правил не повідомив належним чином про нещасний випадок в той же день. Факт його хвороби може бути пов'язаний з іншими обставинами. На підставі чого у позові просить відмовити. У судовому засіданні представник третьої особи: відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійний захворювань України в м. Добропілля Донецької області - Бабійчук Т.В., що діє на підставі довіреності, підтримала сторону відповідача, просить у задоволенні позову відмовити. Суд, вислухавши пояснення сторін, вивчивши надані докази, встановив наступне. Як вбачається із копії трудової книжки, [PERSON] переведений гірником очисного забою, підземно, з повним робочим днем у шахті на ВСП "Шахти "Новодонецька" ТОВ "ДТЕК "Добропіллявугілля" (а.с.6-7). У акті Н-5 від 10 лютого 2014 року вказано, що комісія не змогла обстежити місце випадку, встановити причини випадку, свідки випадку відсутні, тому комісія вважає, що випадок з [PERSON] не пов'язаний з виробництвом, в складанні акту за формою Н-1 - відмовлено (а.с.8-10). Згідно акту Н-5 від 20 травня 2014 року: комісія не змогла обстежити місце випадку, встановити причини випадку та у наслідку суперечливих свідчень не змогла встановити обставини випадку, тому комісія вважає, що випадок з [PERSON] не пов'язаний з виробництвом, в складанні акту за формою Н-1 - відмовлено. Раніше складений акт від 10 лютого 2014 року вважати таким, що не застосовується (а.с.11-14). Відповідно до листа ТУ Держгірпромнагляду України №022/2-30/44 від 21 травня 2014 року виданий припис за формою Н-9 №022/2-05/ від 14 травня 2014 року з пропозицією проведення додаткового розслідування нещасного випадку з [PERSON], оскільки під час складання акту по формі Н-5 від 10 лютого 2014 року не враховані пояснювальні записки, що надані працівниками дільниці №4 ГОЗ [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], ел.слюсар [PERSON], які бачили потерпілого у шахті та по виїзду з шахти де він їм розповів про нещасний випадок (а.с.15). Відповідно до ст. 22 Закону України «Про охорону праці» роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об'єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов'язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов'язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку. Процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах, визначена та регулюються Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1232. Відповідно до п. 7 Порядку, розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров'ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного і рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення, а також настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов'язків. Відповідно до п.14 Порядку, комісія зобов'язана протягом трьох робочих днів з моменту її утворення: обстежити місце настання нещасного випадку, одержати письмові пояснення потерпілого, якщо це можливо, опитати осіб - свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; з'ясувати обставини і причини настання нещасного випадку; вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби потерпілого, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо); визначити, пов'язаний чи не пов'язаний нещасний випадок з виробництвом; установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; скласти у п'яти примірниках акт проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5 (далі - акт за формою Н-5) згідно з додатком 3 та акт про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом, за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) згідно з додатком 4 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом) і передати їх роботодавцеві для затвердження; Акти за формою Н-5 і Н-1 підписуються головою та всіма членами комісії. У разі незгоди із змістом акта член комісії підписує його з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово і додає до акта за формою Н-5 як його невід'ємну частину. У разі коли нещасний випадок визнаний комісією таким, що не пов'язаний з виробництвом, складається акт за формою Н-5. Пунктом 34 Порядку, визначено, що посадова особа органу Держгірпромнагляду в разі відмови роботодавця скласти або затвердити акт за формою Н-5 або Н-1 чи незгоди потерпілого або уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, із змістом зазначеного акта, надходження скарги або незгоди з висновками про обставини і причини настання нещасного випадку чи приховування факту настання нещасного випадку має право видавати обов'язкові для виконання роботодавцем або робочим органом виконавчої дирекції Фонду (у разі, коли нещасний випадок стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно) приписи за формою Н-9 згідно з додатком 10 щодо необхідності проведення розслідування (повторного розслідування) нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-5 або Н-1, визнання чи невизнання нещасного випадку таким, що пов'язаний з виробництвом, складення акта за формою Н-5 або Н-1. Якщо факт настання нещасного випадку встановлено рішенням суду, розслідування організовує територіальний орган Держгірпромнагляду за місцем настання нещасного випадку та утворює комісію у складі не менш як чотири особи. Крім того п.23 Порядку передбачено, що нещасний випадок, про який своєчасно не повідомлено керівника підприємства чи роботодавця потерпілого або внаслідок якого втрата працездатності на стала не одразу, розслідується і береться до уваги згідно з Порядком протягом місяця після надходження заяви потерпілого чи уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси (незалежно від строку настання нещасного випадку). Випискою із історії хвороби №5900 КЛПУ "Добропільська ЦМЛ" вказано, що [PERSON] звернувся 27 вересня 2013 року з діагнозом: забій шийного відділу хребта, перелам відростків С6-С7, виписаний 14 жовтня 2013 року (а.с.18). Згідно листків непрацездатності [PERSON] перебував на лікуванні з 15 жовтня 2013 року по 15 квітня 2014 року (а.с.19-22). Із пояснювальної записки [PERSON] вбачається, що 25 вересня 2013 року під час роботи впав кусок породи і вдарив [PERSON] по голові (а.с.23). У судовому засіданні допитані свідки: З пояснень свідка [PERSON], він з [PERSON] був 25 вересня 2013 року в наряді, коли раптово обрушилася крівля і на [PERSON] впав кусок породи. Удар прийшовся по голові [PERSON], останній впав і деякий час перебував у шоковому стані. Робітники, що проходили повз них пропонували допомогу, уламок породи змогли прибрати втрьох. Йому відомо, що про цей нещасний випадок було повідомлено начальнику ділянки [PERSON] Свідок [PERSON] показав, що коли він виходив з лави, то бачив [PERSON], який присів та тримався за плече. [PERSON] пояснив, що останній отримав травму внаслідок обвалу породи. Уламки породи знаходилися на проході. З показань свідка [PERSON] вбачається, що наприкінці робочого дня він бачив [PERSON], який лежав на проході. [PERSON] йому сказав, що впала порода. Поруч знаходився великий уламок породи. Суд критично сприймає показання свідка [PERSON], який 25 вересня 2013 року виконував обов'язки начальника дільниці №4, і показав, що йому нічого невідомо про нещасний випадок з [PERSON], про те що останній хворіє йому стало відомо через три дні. Вказані показання суперечать показанням інших свідків, а крім того [PERSON] є посадовою особою, відповідальною за недопущення порушень вимог норм про охорону праці. Висновком експерта №6 від 18 лютого 2015 року встановлено, що виявлений під час звернення за медичною допомогою діагноз: забій шийного відділу хребта, перелам остистих відростків С6-С7 хребта виник від дії тупого предмета, можливо внаслідок падіння великого куска породи у шахті приблизно о 14 годині 25 вересня 2013 року (а.с.66-67). Відповідно до ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Аналізуючи всі обставини справи, надані сторонами докази, враховуючи покази свідків, висновок експертизи та інші письмові документи, суд вважає, що нещасний випадок, який трапився з позивачем [PERSON] 25 вересня 2013 року під час виконання їм своїх трудових обов'язків саме при встановлених обставинах, пов'язаний з виробництвом, тому позовні вимоги підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 88 ЦПК України, якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.

Outcome: approved