Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-26 00:00:00

19 березня 2021 року прокурор звернувся до суду з заявою про передачу безхазяйної речі у власність територіальної громади, обґрунтувавши свої вимоги наступним. Краматорською окружною прокуратурою Донецької області в ході реалізації конституційної функції представництва інтересів держави в суді, яка передбачена ст. 131-1 Конституції України, виявлено факт спливу одного року із дня взяття на облік безхазяйного нерухомого майна - гідротехнічної споруди, проте без вжиття заходів щодо передачі його у комунальну власність. Так, 08.11.2018 комісією, створеною на підставі рішення сесії Торської сільської ради Костянтинівського району Донецької області за №VІІ/41-235 від 16.06.2020, здійснено обстеження гідротехнічної споруди, що знаходиться на території Торської сільської ради у балці Берестова у басейні річки Казенний Торець біля с. Райське, Костянтинівського району Донецької області, (земельна ділянка з кадастровим номером 1422486000:13:000:0001), яка перебуває у аварійному стані, потребує ремонту, придатна для подальшого використання за призначенням. Зважаючи на те, що гідротехнічна споруда взята на облік як безхазяйна нерухома річ і сплинув один рік з дня взяття її на облік, остання може бути передана у комунальну власність територіальної громади Дружківської міської ради за рішенням суду. Оскільки, нерухоме майно - гідротехнічна споруда знаходиться на території с. Торське, Костянтинівського району, органом до компетенції якого віднесено повноваження на звернення до суду із заявою про передачу безхазяйного нерухомого майна у комунальну власність є Дружківська міська рада. Просять передати безхазяйне нерухоме майно, яка складається з: споруди, гідротехнічної споруди, гідротехнічної споруди, й знаходиться за адресою: Донецька область, Костянтинівський район, с. Райське, (земельна ділянка з кадастровим номером 1422486000:13:000:0001) у комунальну власність територіальної громади Дружківської міської ради Донецької області. Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 23 березня 2021 року у цивільній справі відкрито провадження та призначено судовий розгляд на 12 квітня 2021 року (а.с.63). Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 12 квітня 2021 року до участі у цивільній справі в якості заінтересованої особи залучено управління житлового та комунального господарства Дружківської міської ради та відкладено розгляд справи на 27 квітня 2021 року (а.с.75-76). В судовому засіданні прокурор Карташян Н.А. заявлені вимоги підтримав у повному обсязі, посилаючись на обставини, що викладені у заяві. Представник заявника в судове засідання з`явився, підтримав заяву в повному обсязі,просив її задовольнити Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явився, представником надано клопотання про розгляд справи у їх відсутності, не заперечують щодо задоволення вимог заявника. Суд, вивчивши матеріали справи, прийшов до наступного. Статтею 13 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування здійснюють від імені Українського народу права власника в межах, визначених Конституцією. Відповідно до ч. 3 ст. 335 ЦК України безхазяйна нерухома річ за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність. Відповідно до п. 3 ст.1311 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Згідно з ч. ч. 3, 4 ст. 56 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185\~цього Кодексу. Краматорською окружною прокуратурою повідомленням про представництво інтересів держави № 53-14 вих-21 від 18 березня 2021 року було повідомлено голову Дружківської міської ради [PERSON] про звернення Краматорської окружної прокуратури в інтересах держави до Дружківського міського суду Донецької області про передачу безхазяйної нерухомої речі у комунальну власність. Повідомлення отримано Дружківським виконкомом 18 березня 2021 року (а.с.26-27). Судом встановлено, що відповідно до витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-1407856852020 від 06 серпня 2020 року земельна ділянка з кадастровим номером 1422486000:13:000:0001, розташована за адресою Донецька обл., Костянтинівський район на території Торської сільської ради, має цільове призначення: 10.07 для рибогосподарських потреб; категорія земель відноситься до земель водного фонду; видом використання земельної ділянки є риборозведення та товарне с.г. виробництво; площа земельної ділянки 25.1000 гектарів. Земельну ділянку з кадастровим номером 1422486000:13:000:0001 зареєстровано 14 листопада 2014 року на підставі проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок, 12 листопада 2014 року приватного підприємства «Регіональний центр сприяння підприємству» управлінням Держземагенства у Костянтинівському районі реєстратором Удовиченко О.І. Відповідно до кадастрового плану земельної ділянки з кадастровим номером 1422486000:13:000:0001 площа земельної ділянки всього 25.1000 гектарів, у тому числі під ставками 16.1000 гектарів, пасовища 9.000 гектарів (а.с. 57-61). Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 06.05.2020 №540-р «Про затвердження перспективного плану формування територій громад Донецької області», розпорядження Кабінету Міністрів України від 12.06.2020 №710-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Донецької області», відповідно до ст.ст.104,105,107 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 №435-IV, Дружківською міською радою прийнято рішення від 16.12.2020 за №8/1-5 «Про початок процедури реорганізації шляхом приєднання до Дружківської міської ради Олексієво-Дружківської селищної ради, Райської селищної ради, Кіндратівської сільської ради, Миколайпільської сільської ради, Софіївської сільської ради, Торської сільської ради», та відповідно до п.2 зазначеного рішення Дружківська міська рада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків сільських та селищних рад, визначених в пункті 1 цього рішення (а.с.28-29,30). 02 березня 2021 на позачерговій VI сесії VII скликання Дружківської міської ради затверджено передавальний акт, складеній комісією з реорганізації Торської сільської ради (а.с.31-51) Відповідно до ч. 1 ст.335 ЦК України\~безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий. Частиною 2\~статті 335ЦК України\~встановлено, що безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих засобах масової інформації. Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність. Згідно із\~Законом України«Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01 липня 2004 року\~органом державної реєстрації прав, до повноважень якого відноситься забезпечення обліку безхазяйного нерухомого майна, є відповідні територіальні органи Міністерства юстиції України. Процедура взяття на облік безхазяйного майн визначена\~Цивільним кодексом України. Так, відповідно до частини другої\~статті 335 Цивільного кодексу України, безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття на облік безхазяйної нерухомої речі робиться оголошення у друкованих засобах масової інформації. \~ \~ \~ \~Згідно витягу з Державного реєстру речових правна нерухоме майно про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна № 165865598 від 08 травня 2019 року наданого Костянтинівською районною державною адміністрацією Донецької області, земельну ділянку з кадастровим номером 1422486000:13:000:0001, яку розташовано у с. Райське Костянтинівського району Донецької області, державним реєстратором Костянтинівської районної державної адміністрації Донецької області Поліщук Юлією Вікторівною від 08 травня 2019 року взято на облік безхазяйного майна за номером запису 15066. Підстава взяття на облік: рішення сільської ради,серія та номер 15, виданий 20 червня 2017 року Торською сільською радою; лист сільської ради серії та номер 67, виданий 12 квітня 2019 року Торською сільською радою; відомості з ДЗК серії та номер 10228133 виданих 08 травня 2019 року Державним земельним кадастром. Підставою внесення запису є рішення про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна , індексний номер 46768878 від 08 травня 2019 року (а.с.53). Відповідно до технічного паспорту на гідротехнічну споруду (кадастровий 1422486000:13:000:0001), розташовану за межами села Райське, балка Берестова, басейн річки Казенний Торець Костянтинівський у Донецькій області (інвентаризаційна справа № 158-10/20) гідротехнічна споруда має такі параметри: тип гідротехнічної споруди земляна насипна. Довжина по гребню 234,24 м., ширина по гребню (макс., середня, мінім.) 7,00 м.; 5,00 м.; 3,60 м.; максимальна висота 5,2 м., закладення низового укосу 1:2,0; кріплення низового укосу-1:2,75; кріплення верхового укосу-посів багаторічних трав; кріплення верхового укосу-зал./бет./плити; водовипуск-залізобетонний, 72,8 кв. м.; h-3,80; місце розташування водовипуску - в лівобережній частині гідротехнічної споруди (а.с.54, 15-21) Відповідно до акту обстеження безхазяйного майна «Гідротехнічної споруди » на території Торської сільської ради при обстеженні земельної ділянки з кадастровим номером 1422486000:13:000:0001, встановлено що гідротехнічна споруда знаходиться в аварійному стані, потребує ремонту, придатна для подальшого використання за призначенням (а.с.14). Відповідно до положень\~ст. 335 Цивільного кодексу України\~після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність. Торською сільською радою Костянтинівського району Донецької області 17 липня 2019 року подано оголошення в газету «Знамя Індустрії», про взяття на облік безхазяйного майна, яке складається з споруди, гідротехнічної споруди, гідротехнічної споруди, що розташована за адресою: Донецька область, Костянтинівський район, с. Райське, (земельна ділянка з кадастровим номером 1422486000:13:000:0001) (а.с. 22-23). На час звернення заявника до суду, а саме станом на 19 березня 2021 року в порядку окремого провадження з заявою про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність територіальної громади з дня взяття на облік безхазяйного майна, а саме з 08 травня 2019 року, минуло більше року. Протягом вказаного строку до заявника звернень від власників нерухомого майна з підтверджуючими правовстановлюючими документами не надходило. Відповідно до\~ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Ст. 4 ЦПК України\~визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до\~ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребування судом у передбачених цим Кодексом випадках. Ст. 76 ЦПК України\~визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до\~ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності. Питання про набуття права власності на безхазяйну річ регламентовано ст. 335 ЦК України. Так ,частиною 1 цієї статті передбачено, що безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий. Частиною 2ст.\~335\~ЦК України передбачено, що безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих засобах масової інформації. Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність. Згідно до вимог ст.ст.329,330 ЦПК України, заява про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність територіальної громади за умов, визначених Цивільним кодексом України, подається до суду за місцезнаходженням цієї речі органом, уповноваженим управляти майном відповідної територіальної громади. У заяві про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність відповідної територіальної громади повинно бути зазначено, яку нерухому річ заявник просить передати у власність територіальної громади, основні характеристики нерухомої речі, посилання на документи про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, друковані засоби масової інформації, в яких було зроблено оголошення про взяття відповідної нерухомої речі на облік. Отже, вказаною правовою нормою регламентовано особливий порядок набуття права власності на безхазяйну річ, який в даному випадку, на думку суду, був дотриманий, зокрема, мало місце оголошення про взяття на облік такої речі та дотримано річного строку після взяття на облік безхазяйної нерухомої речі для визнання його безхазяйним та передачі його за рішенням суду у комунальну власність. Як визначено ст.ст.10,25,26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні",сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. На підставі ч.1ст.10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», міська рада є органам місцевого самоврядування, що представляє відповідні територіальні громади та здійснює від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Відповідно дост.19\~Конституції України та ст.ст.24,73 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні"(із змінами та доповненнями), органи державної влади та органи місцевого самоврядування , їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачений Конституцією та Законами України, приймають рішення у межах наданих їм повноважень. Згідно до п.п.1 п.аст.29 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать повноваження щодо управління в межах, визначених радою, майном, що належить до комунальної власності відповідних територіальних громад. Ч.2ст.327\~ЦК України встановлено, що управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування. Відповідно дост.333 ЦПК України, суд, встановивши, що нерухома річ є безхазяйною та взята на облік органом, який здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, а також , що сплив один рік з дня взяття на облік нерухомої речі, ухвалює рішення про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність відповідної територіальної громади. Відповідно до п.7 ч.2ст.293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження, зокрема, справи про передачу безхазяйної нерухомої речі у комунальну власність. Згідно п. 7 ч. 2\~ст. 293 ЦПК України\~суд розглядає в порядку окремого провадження справи про передачу безхазяйної нерухомої речі у комунальну власність. Статтею 329 ЦПК України\~встановлено, що заява про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність територіальної громади за умов, визначених\~ЦК України, подається до суду за місцезнаходженням цієї речі органом, уповноваженим управляти майном відповідної територіальної громади. Згідно\~ст. 333 ЦПК України\~суд, встановивши, що нерухома річ є безхазяйною та взята на облік органом, який здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, а також що сплив один рік з дня взяття на облік нерухомої речі, ухвалює рішення про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність відповідної територіальної громади. Згідно ч. 1, ч. 2\~ст. 335 ЦК України\~безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий. Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих засобах масової інформації. Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність. Мета судового дослідження полягає у з`ясуванні обставин справи, юридичній оцінці встановлених відносин і у встановленні прав і обов`язків (відповідальності) осіб, які є суб`єктами даних відносин. Судове пізнання завжди опосередковане, оскільки спрямоване на вивчення події, що мала місце в минулому. Повнота судового пізнання фактичних обставин справи передбачає, з одного боку, залучення всіх необхідних доказів, а з іншого, - виключення зайвих доказів. Вирішуючи питання щодо доказів, суд враховує інститут допустимості засобів доказування, згідно з яким обставини справи, що відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. З усіх поданих особами, що беруть участь у справі, доказів суд повинен відібрати для подальшого дослідження та обґрунтування мотивів рішення лише ті з них, які мають зв`язок із фактами, що підлягають установленню. Отже, належність доказів нерозривно пов`язана з предметом доказування у справі, який, в свою чергу, визначається предметом позову. Принцип належності доказів полягає в тому, що суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Слід зазначити, що правило належності доказів обов`язкове не лише для суду, а й для осіб, які є суб`єктами доказування (сторони, треті особи), і подають докази суду. Питання про належність доказів остаточно вирішується судом. Питання про прийняття доказів спершу повинно вирішуватися під час їх представлення суду. Однак остаточно може з`ясуватися неналежність доказу і на подальших стадіях, під час їх оцінки судом, аж до проголошення рішення. Мета судового дослідження полягає у з`ясуванні обставин справи, юридичній оцінці встановлених відносин і у встановленні прав і обов`язків (відповідальності) осіб, які є суб`єктами даних відносин. Судове пізнання завжди опосередковане, оскільки спрямоване на вивчення події, що мала місце в минулому. Повнота судового пізнання фактичних обставин справи передбачає, з одного боку, залучення всіх необхідних доказів, а з іншого, - виключення зайвих доказів. З усіх поданих особами, що беруть участь у справі, доказів суд повинен відібрати для подальшого дослідження та обґрунтування мотивів рішення лише ті з них, які мають зв`язок із фактами, що підлягають установленню. Отже, належність доказів нерозривно пов`язана з предметом доказування у справі, який, в свою чергу, визначається предметом позову. Належність доказів - спроможність фактичних даних містити інформацію щодо обставин, які входять до предмета доказування, слугувати аргументами (посилками) у процесі встановлення об`єктивної істини. Належність доказів - це міра, що визначає залучення до процесу в конкретній справі тільки потрібних і достатніх доказів. Під належністю доказу розуміється наявність об`єктивного зв`язку між змістом судових доказів (відомості, що містяться в засобах доказування) і самими фактами, що є об`єктом судового пізнання. Традиційно правило допустимості доказів у процесуальному праві розумілось як певне, встановлене законом обмеження у використанні доказів у процесі вирішення конкретних справ, що є наслідком наявності письмових форм фіксації правових дій та їх наслідків. Допустимість доказів має загальний і спеціальний характер. Загальний характер полягає в тому, що незалежно від категорії справ слід дотримуватися вимоги щодо отримання інформації з визначених законом засобів доказування з додержанням порядку збирання, подання і дослідження доказів. Спеціальний характер полягає в обов`язковості певних засобів доказування для окремих категорій справ чи заборона використання деяких з них для підтвердження конкретних обставин справи. Отже, допустимість доказів означає, що у випадках, передбачених нормами матеріального права, певні обставини повинні підтверджуватися певними засобами доказування або певні обставини не можуть підтверджуватися певними засобами доказування. Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини, та рішень Конституційного Суду України від 22 вересня 2005 року, від 22.10.2010 року, від 29 червня 2010 року № 17-рп/2010, від 22 грудня 2010 року № 23-рп/2010, від 11 жовтня 2011 року № 10-рп/2011 принцип правової визначеності (основу якого утворює ідея передбачуваності (очікуваності) суб`єктом відносин визначених правових наслідків) є складовим елементом верховенства права. Статтею 333\~ЦПК України передбачено, що суд, встановивши, що нерухома річ є безхазяйною та взята на облік органом, який здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, а також, що сплив один рік з дня взяття на облік нерухомої речі, ухвалює рішення про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність відповідної територіальної громади. Отже, річний термін з дня взяття на облік нерухомого майна минув, жодна фізична або юридична особа про свої права на вказане майно не заявила, тому є підстави для передачі зазначеного об`єкту нерухомого майна до комунальної власності Дружківської міської ради, а тому суд вважає за можливе задовольнити заяву керівника Краматорської окружної прокуратури Глушко О.О., що діє в інтересах держави в особі Дружківської міської ради про передачу безхазяйної нерухомої речі у комунальну власність. Таким чином, суд приходить до висновку щодо обґрунтованості заявлених вимог, оскільки власники спірного нерухомого майна відсутні, заявником дотримано процедуру взяття на облік безхазяйного нерухомого майна, передбачену\~ст. 335 ЦК України, у зв`язку з чим заява підлягає задоволенню у повному обсязі. Судові витрати відповідно до частини сьомої статті 294\~ЦПК України не відшкодовуються.

Outcome: approved