Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-14 00:00:00

22 березня 2018 року [PERSON] і [PERSON] звернулись до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області з позовною заявою до управління житлово-комунального господарства Шосткинської міської ради, житлово-комунального відділу казенного підприємства «Шосткинський казенний завод «Імпульс», Шосткинської міської ради про відшкодування майнової шкоди в розмірі 10221 грн., завданої внаслідок пошкодження квартири через протікання покрівлі даху багатоквартирного будинку. В обґрунтування своїх вимог позивачі посилаються на те, що вони та їх діти є власниками квартири [ADDRESS] . Дана квартира знаходиться на п`ятому поверсі п`ятиповерхового будинку. З 2014 року покрівля даху над їхньою квартирою почала протікати, внаслідок чого у квартирі було пошкоджено стелю, після звернення до житлово-комунального відділу казенного підприємства «Шосткинський казенний завод «Імпульс» з претензією дах будинку відремонтували, проте у червні 2016 року дах знову почав протікати, що, на думку позивачів, свідчить про неякісне проведення ремонтних робіт у 2014 році. Про факт протікання даху будинку над належною їм квартирою та завдання внаслідок цього їм матеріальної шкоди, вони повідомили відповідачів відповідними заявами. У 2017 році дах будинку знову відремонтували, але в лютому 2018 року він знов протік. Матеріальну шкоду, завдану позивачам, в розмірі 10221 грн. (вартість відновлювального ремонту) як власникам квартири [ADDRESS] , відповідачі добровільно не відшкодували, у зв`язку з чим позивачі були змушені звернутись до суду для відновлення своїх порушених прав. 06.06.2018р. до суду надійшов відзив житлово-комунального відділу казенного підприємства Шосткинський казенний завод «Імпульс», в якому останній, заперечуючи проти позову зазначив, що збитки, заподіяні позивачам, можуть бути відшкодовані лише тоді, коли заподіяні внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг, однак житлово-комунальний відділ професійно та вчасно надавав послуги, а у разі виявлення недоліків якісно та у розумні строки усував їх, що свідчить про відсутність підстав для стягнення з нього матеріальної шкоди. Ухвалою суду від 13.11.2018р. житлово-комунальний відділ казенного підприємства «Шосткинський казенний завод «Імпульс» замінений належним відповідачем - казенним підприємством «Шосткинський казенний завод «Імпульс» (далі - КП ШКЗ «Імпульс»). Управлінням житлово-комунального господарства Шосткинської міської ради (далі - УЖКГ) був наданий відзив, зі змісту якого вбачається, що УЖКГ як балансоутримувач при наявності повідомлень та актів від комунальних підприємств міста про необхідність проведення ремонтних робіт будівель, їх покрівель тощо, вносить їх до плану соціально-економічного розвитку міста та приймає відповідні заходи по забезпеченню умов для своєчасного проведення капітального і поточних ремонтів. При цьому рішення про виділення коштів на проведення капітального ремонту для утримання будівлі, що перебуває на балансі УЖКГ, приймається щорічно Шосткинською міською радою. За доводами відзиву УЖКГ надсилало повідомлення ЖКВ КП ШКЗ «Імпульс» протягом 2014-2018 років про необхідність проведення відповідних заходів по ремонту покрівлі над квартирою позивачів і такі проводилися, однак за непередбачених обставин або ж внаслідок неякісного ремонту знову сталося протікання даху. Разом з тим, УЖКГ як балансоутримувач, належним чином виконує свої функціональні обов`язки по утриманню відповідного майна, а тому вважає позов безпідставним та таким, що задоволенню не підлягає. Відзив надано також й Шосткинською міською радою (далі- ШМР). Так, заперечуючи проти позову, цей відповідач зазначив, що обслуговування будинку [ADDRESS] здійснює саме КП ШКЗ «Імпульс», яке крім іншого зобов`язано надавати балансоутримувачу всю необхідну документацію для прийняття рішення про виконання капітального ремонту, при цьому кошти на проведення такого ремонту щороку виділяються ШМР в рамках програми соціально-економічного та культурного розвитку м. Шостка та така, в свою чергу, формується на підставі документів (потреб у фінансуванні), які надають обслуговуючі організації. Крім того, посилаючись на ст.ст. 5, 7 Закону України від 14 травня 2015 року № 417-VIII "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" та те, що кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів тощо, ШМР зазначає, що у будинку [ADDRESS] зі 130 квартир приватизованими є 124 квартири та, враховуючи, що частка ШМР як співвласника будинку становить лише 5 %, то й ремонт покрівлі має бути виконаний пропорційно її частці як співвласника. З огляду на викладене просить відмовити у задоволенні позову. 11.02.2019р. до суду надано відповідь на відзив, у якому позивачі вважали помилковими доводи ШМР, викладені у відзиві, обґрунтовуючи таку свою позицію тим, що ШМР посилається на положення вказаного Закону, що не діяли на час виникнення спірних правовідносин. В судовому засіданні позивачі позовні вимоги підтримали в повному обсязі з підстав, викладених у позові. Представник КП ШКЗ «Імпульс» проти задоволення позову заперечував, зазначив, що дах будинку [ADDRESS] дійсно знаходиться в аварійному стані та потребує капітального ремонту, виконкомом ШМР було обіцяно провести такий ремонт, однак він здійснений не був, натомість житлово-комунальним відділом КП ШКЗ «Імпульс» був проведений поточний ремонт, який виявився малоефективним. Представник ШМР, заперечуючи проти позову, посилалась на обставини, викладені у відзиві. Представник УЖКГ проти позову також заперечував, зазначивши, що будинок [ADDRESS] переданий на обслуговування КП ШКЗ «Імпульс», який по своїм функціональним обов`язкам повинен проводити обстеження будинків і здійснювати за необхідності поточний ремонт конструктивних елементів будинку та інженерних мереж. За результатами обстеження будинку КП ШКЗ «Імпульс» повинно складати відповідні дефектні акти та направляти до УЖКГ для вирішення питання щодо включення відповідного будинку до плану соціально-економічного розвитку міста для виділення міською радою коштів для проведення капітального ремонту спільного майна разом із мешканцями багатоквартирного будинку, що також КП ШКЗ «Імпульс» не виконало, надалі продовжуючи проводити частковий поточний ремонт покрівлі силами своїх працівників. Але після кожного ремонту покрівля на будинку знову протікала. Що послужило причиною цих обставин (неякісний ремонт або безвідповідальне ставлення мешканців будинку до свого спільного майна) не відомо, тому що мешканці будинку самостійно без дозволу обслуговуючої організації заходять на дах будинку і встановлюють телевізійні антени. Своїм безвідповідальним ставленням до спільного майна мешканці квартир руйнують покрівлю будинку, в результаті чого вона і протікає. Наведене, на думку представника УЖКГ, свідчить про те, що останнє належним чином виконує свої функціональні обов`язки по утриманню відповідного майна, а позовні вимоги не доведені і задоволенню не підлягають. Заслухавши пояснення сторін, їх представників, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд вважає, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі, враховуючи таке. Так, встановлено, що квартира [ADDRESS] належить на праві власності позивачам, а також [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого на підставі розпорядження (наказу) Шосткинського заводу «Імпульс» від 04.11.1994р. /а.с. 4/. За доводами позову у вказаній квартирі фактично проживають лише позивачі. Дані обставини відповідачами не спростовувалися. Як вбачається з акту-претензії про перерву в наданні послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, їх ненадання або надання не в повному обсязі від 03.03.2014р. [PERSON] висловив претензію КП ШКЗ «Імпульс» щодо несвоєчасності та неякісності ремонту даху, що призвело до протікання стелі у під`їзді №9 і в квартирі [ADDRESS] /а.с.9/. Через деякий час 15.06.2016р. [PERSON] письмово повідомила КП ШКЗ «Імпульс» про те, що над її квартирою знов протікає дах та просила провести його належний ремонт /а.с. 11/. Цього ж дня в.о. начальника будівельної дільниці [PERSON], інспектором [PERSON] та покрівельником [PERSON] складений акт, відповідно до якого у квартирі [ADDRESS] у коридорі виявлена на стелі пляма площею 0,21 кв.м., яка виникла від потрапляння води, також мається пляма рудого кольору в коридорі на шпалерах площею 0,10 кв.м. Зазначено, що причиною затоплення є непридатний руберойд на даху будинку /а.с.10/. Вже 12.12.2016р. [PERSON] письмово повідомила КП ШКЗ «Імпульс» про те, що над її квартирою знов протікає дах та просила: терміново відрядити працівника ЖКВ КП ШКЗ «Імпульс» для складання акту-претензії; терміново провести належний ремонт даху; провести ремонт стелі та стін у належній їй квартирі /а.с.13/. Цього ж дня в.о. начальника будівельної дільниці [PERSON], інспектором [PERSON] та покрівельником [PERSON] знову складений акт обстеження квартири [ADDRESS] , яким зафіксовано у коридорі №1 на стелі вологі плями площею 4,85 кв.м., також зазначено, що маються вологі плями на шпалерах, крім того в коридорі №2 на стелі маються вологі плями площею 6,57 кв.м., на шпалерах маються сліди від затікання води. Зазначено, що причиною затоплення стало протікання м`якої покрівлі /а.с. 12/. 08.02.2017р. на звернення [PERSON] від 25.01.2017р. № 1007-06/К-УКЦ на Урядову гарячу лінію виконком ШМР повідомив, що керівнику ЖКВ КП ШКЗ «Імпульс» направлено листа для проведення термінового обстеження будинку та складення дефектного акту і кошторисної документації для подальшого включення до плану соціально-економічного та культурного розвитку міста на 2017 рік, з метою виділення коштів на ремонтні роботи /а.с. 17/. 27.02.2017р. виконкомом ШМР надано відповідь на звернення [PERSON] від 27.02.2017р. №2215-06/К-УКЦ на Урядову гарячу лінію та повідомлено, що проведення ремонту покрівлі над належною їй квартирою включено до плану робіт на 2017 рік та буде виконано після відбору підрядної організації та за умови відповідного фінансування /а.с.18/. Як вбачається з акту від 18.10.2017р., затвердженого начальником ЖКВ КП ШКЗ «Імпульс» Ляшко В .В. , 12.10.2017р. був проведений поточний ремонт м`якої покрівлі над квартирою [ADDRESS] в кількості 27 кв.м. /а.с.14/ Двічі 16.11.2017р. та 02.02.2018р. [PERSON] зверталась до керівника КП ШКЗ «Імпульс» з письмовою заявою, в якій просила в зв`язку з виконаним поточним ремонтом даху будинку над належною їй квартирою усунути наслідки протікання (пошкодження стін і стелі) або відшкодувати збитки в повному обсязі /а.с.15/. Але 22.02.2018р. комісією у складі начальника будівельної дільниці [PERSON] та майстра дільниці [PERSON] знов було виявлено затоплення, про що був складений акт. Так, зі змісту цього акту вбачається, що при обстеженні квартири [ADDRESS] було виявлено в 2-х коридорах загальною площею 11,04 кв.м. мокрі шпалери на стінах, місцями відклеєні, на стелі руді мокрі плями. Також на кухні площею 9,43 кв.м. на стелі наявні руді плями площею 0,5 кв.м. Зазначено, що причиною затоплення є протікання м`якої покрівлі, поточний ремонт якої був проведений 12.10.2017р., однак 20.02.2018р. знову сталося протікання /а.с.16/. Вважаючи відповідачів винними у заподіянні шкоди майну позивачів, посилаючись на ст.ст. 1166, 1192 ЦК України, позивачі звернулися до суду з даними позовними вимогами. Частиною першою статті 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. При цьому, для настання деліктної відповідальності необхідна наявність складу цивільного правопорушення, а саме: наявність шкоди; протиправна поведінка заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вина особи, яка заподіяла шкоду. Відсутність одного з елементів складу цивільного правопорушення, які утворюють склад цивільного правопорушення, звільняє боржника від відповідальності за заподіяну шкоду оскільки його поведінка не може бути кваліфікована як правопорушення. Згідно з ч. 3 ст. 12, ст.ст. 76, 77, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Наведеними вище документами підтверджується факт заподіяння шкоди позивачам внаслідок регулярного затоплення їхнього житла через протікання даху будинку, який за поясненнями КП ШКЗ «Імпульс» потребує капітального ремонту, адже поточний її ремонт неефективний, що відповідає обставинам справи. При цьому, доводи представника УЖКГ про те, що самі мешканці будинку руйнують дах будинку, з дотриманням вимог ч. 3 ст. 12, ст.ст. 76, 77, 81 ЦПК України, належним чином не підтверджені. Визначаючись із суб`єктом, який має відповідати за заподіяну позивачам шкоду, суд вважає за необхідне зазначити наступне. Будинок, в якому знаходиться квартира позивачів, належить до комунальної власності ШМР і знаходиться в оперативному управлінні УЖКГ /а.с. 92/. Наведене підтверджувалося в судовому засіданні і представниками останніх. При цьому до виведення з комунальної власності і зняття з балансу УЖКГ цього будинку приписи Закону України від 14 травня 2015 року № 417-VIII "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" на дані правовідносини не розповсюджуються, інші власники квартир будинку позбавленні можливості взяти участь в управлінні данним багатоквартирним будинком і всі рішення з цього приводу приймаються уповноваженими виконавчими органами місцевого самоврядування. Відповідно до ст. 30 Закону України "Про місцеве самоврядування" до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать власні (самоврядні) повноваження з управління об`єктами житлово-комунального господарства, побутового, торговельного обслуговування, транспорту і зв`язку, що перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, забезпечення їх належного утримання та ефективної експлуатації, необхідного рівня та якості послуг населенню, призначення у випадках та в порядку, встановлених законом, управителя багатоквартирного будинку. В свою чергу, відповідно до п.п. 2.1.5, 2.1.10, 2.2.1 Положення про УЖКГ ШМР, затвердженого рішенням міськради від 19.12.2001р. /а.с 125-126/, УЖКГ, будучи виконавчим органом міськради, виконуючи функцію замовника, має брати участь у роботі по відбору об`єктів на капітальний ремонт та реконструкцію; забезпечувати розгляд пропозицій, заяв і скарг, що виникають з приводу житлово- комунального обслуговування споживачів і вживати з цього приводу відповідні заходи. При цьому, УЖКГ наділено повноваженнями щодо контролю за станом об`єктів, переданих підприємствам ЖКГ на обслуговування. Згідно з договором про надання послуг, укладеним 17.04.2014р. між УЖКГ (Балансоутримувач) та КП ШКЗ «Імпульс» (Управитель), саме УЖКГ мало розглядати документацію, представлену Управителем щодо проведення капітального ремонту будинків, та приймати рішення щодо включення в план робіт та фінансування з бюджету такого капітального ремонту, в свою чергу КП ШКЗ «Імпульс» зобов`язалось надавати Балансоутримувачу всю документацію для прийняття рішення про виконання капітального ремонту будинку з зазначенням на схемах місць проведення робіт та об`ємів. Разом з тим, з наявного у матеріалах справи листування /а.с.17-21, 127-131/ вбачається, що незважаючи на неодноразові звернення позивачів як до ШМР, як органу уповноваженого здійснювати повноваження власника щодо комунального майна, так і УЖКГ, як балансоутримувача будинку, а також КП ШКЗ «Імпульс», як безпосереднього управителя і виконавця послуг, зі скаргами на неналежний стан покрівлі даху, капітальний ремонт проведений так і не був. Так, КП ШКЗ «Імпульс», незважаючи на потребу капітального ремонту даху, лише в 2017 році і тільки на вимогу УЖКГ, склало перший і єдиний дефектний акт, в свою чергу, ШМР, включивши такі роботи в план соціально-економічного та культурного розвитку міста на 2017 рік, їх не забезпечило фінансуванням, УЖКГ підрядну організацію не відібрало, належним чином свої обов`язки щодо контролю за станом даного об`єкту, переданого КП ШКЗ «Імпульс» на обслуговування, не виконало, жодних заходів на виправлення ситуації не вчинило. Навіть після останнього залиття в лютому 2018 року жодних дій на виконання покладених на відповідачів обов`язків щодо забезпечення проведення робіт з капітального ремонту даху будинку [ADDRESS] не вчинено. При цьому, в судовому засіданні жодний з представників відповідачів не зміг пояснити чому такі роботи не були проведені і по сьогоднішній час. Згідно з частиною другою статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто стосовно деліктних зобов`язань законодавство передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимог ст. 1166 ЦК України покладено на відповідачів. В межах даної справи жодний з відповідачів дану презумпцію не спростував. Відповідно до ч. 1 ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. За заявою потерпілого суд може визначити відповідальність осіб, які спільно завдали шкоду, у частці відповідно до ступеня їхньої вини (ч. 2 ст. 1190 ЦК України). Зважаючи, що шкода заподіяна спільною протиправною бездіяльністю всіх відповідачів щодо невиконання покладених на них обов`язків та заяви про визначення відповідальності в частках від позивачів не надходило і вони просять стягнути суму завданих збитків з відповідачів солідарно, суд вважає правомірним заподіяну позивачам шкоду стягнути у солідарному порядку. При цьому, визначаючись з розміром шкоди, суд виходить з приписів ст. 1192 ЦК України, за якими з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до складеної ПП НТЛ «Фабрика» кошторисної документації з поточного ремонту квартири [ADDRESS] , вартість такого ремонту з метою усунення наслідків затоплення станом на 26.02.2018р. становить 10221 грн /а.с. 22-26/. Таким чином суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та необхідності їх задоволення в повному обсязі. Вирішуючи заяву позивачів про стягнення з відповідачів на їхню користь витрат на оплату послуг фахівця у галузі права [PERSON] , які були пов`язані із складанням позовної заяви, вартість яких відповідно до квитанції № 008 від 22.03.2018р. склала 800 грн, суд виходить з наступного. Відповідно до частини 1 та 3 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. За змістом указаної норми процесуального закону до складу судових витрат належать витрати на професійну правничу допомогу, до яких відповідно до статті 137 ЦПК України належать витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката. Позивачами не надано доказів того, що понесені ним витрати на оплату послуг фахівця у галузі права [PERSON] є витратами на професійну правничу допомогу. Згідно з наданою суду копією свідоцтва платника єдиного податку [PERSON] є фізичною особою-підприємцем, веде діяльність у сфері права (а.с. 104), але документів, що підтверджують, що на час надання позивачам послуг [PERSON] мав право на зайняття адвокатською діяльністю, матеріали справи не містять. З огляду на викладене, понесені позивачем витрати в сумі 800 грн, пов`язані із оплатою послуг за складання позовної заяви до суду, компенсації за рахунок відповідачів не підлягають. В свою чергу, витрати за виконання робіт по складанню кошторису у сумі 1600 грн не відносяться до витрат пов`язаних з розглядом справи в розумінні ст. 133, 140 ЦПК України, а тому підстав для їх розподілу у суду немає. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідачів на користь [PERSON] слід стягнути судовий збір у дольовому порядку.

Outcome: approved