Jurisdiction: civil
Date: 2014-02-13 00:00:00

У вересні 2013 року позивач [PERSON] звернулася до суду в порядку цивільного судочинства з позовом дочірнього підприємства "ЕКОС" по експлуатації та ремонту житлового фонду та об'єктів соціально-побутового призначення публічного акціонерного товариства "Холдиногова компанія "Київміськбуд" (далі - ДП "ЕКОС" ПАТ "ХК "Київміськбуд") про стягнення невиплаченої заробітної плати, витрат, пов'язаних з оформленням довіреності та відшкодування моральної шкоди. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовувала тим, що з 23 вересня 2004 року вона працювала сторожем центрального складу ремонтно-будівельного управління ДП "ЕКОС" ПАТ "ХК "Київміськбуд". Наказом ремонтно-будівельного управління ДП "ЕКОС" ПАТ "ХК "Київміськбуд" від 16 лютого 2014 року №22 [PERSON] була звільнена з роботи у зв'язку з скорочення чисельності працівників, за п.1 ч.1 ст.40 КЗпП України. Проте, як зазначила позивач, за період з 2009 року до 2011 року роботодавцем не у повному обсязі нараховувалась та виплачувалась їй заробітна плата. Так, [PERSON] працювала по 24 години за графіком "доба через дві", чергувала у вихідні і святкові дні, але ДП "ЕКОС" ПАТ "ХК "Київміськбуд" не здійснював облік фактично відпрацьованого робочого часу, нараховував позивачеві заробітну плату, виходячи з восьмигодинного робочого часу кожного дня. Внаслідок цього відповідач допустив заборгованість з виплати [PERSON] заробітної плати у сумі 8089,34 грн. З цих підстав позивач просила суд стягнути з ДП "ЕКОС" ПАТ "ХК "Київміськбуд" невиплачену при звільненні заробітну плату у сумі 8089,34 грн., витрати, пов'язані з оформленням довіреності на представника у сумі 234,00 грн. та 3000,00 грн. на відшкодування моральної шкоди. У ході розгляду справи позивач та її представник неодноразово змінювали розмір позовних вимог, остаточно просили суд стягнути з ДП "ЕКОС" ПАТ "ХК "Київміськбуд" на користь [PERSON] невиплачену при звільненні заробітну плату за період з 2009 року до 2011 року у сумі 9765,04 грн., витрати, пов'язані з оформленням довіреності на представника у сумі 234,00 грн. та 3000,00 грн. на відшкодування моральної шкоди. У судовому засіданні представник [PERSON] позов свого довірителя підтримав з урахуванням останньої поданої заяви про зменшення розміру позовних вимог, просив суд його задовольнити. Представники відповідача проти позову заперечували, обґрунтовуючи це тим, що їхній довіритель належним чином обліковував робочий час, відпрацьований [PERSON], згідно з табелем обліку використання робочого часу та у повному обсязі виплачував позивачеві заробітну плату. Зважаючи на це, представники ДП "ЕКОС" ПАТ "ХК "Київміськбуд" просили суд відмовити [PERSON] у задоволенні її позову. Заслухавши пояснення представників сторін, показання свідка, дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити частково наступних підстав. З матеріалів справи вбачається, з 23 вересня 2004 року [PERSON] працювала сторожем центрального складу ремонтно-будівельного управління ДП "ЕКОС" ПАТ "ХК "Київміськбуд". За приписами п.1 ч.1 ст.40 КЗпПУ трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом у випадку змін в організації виробництва і праці, в тому числі ліквідації, реорганізації, банкрутства або перепрофілювання підприємства, установи, організації, скорочення чисельності або штату працівників Наказом ремонтно-будівельного управління ДП "ЕКОС" ПАТ "ХК "Київміськбуд" від 16 лютого 2014 року №22 [PERSON], була звільнена з роботи у зв'язку з скорочення чисельності працівників, за п.1 ч.1 ст.40 КЗпП України. Режим робочого часу - це порядок розподілу норми робочого часу протягом відповідного календарного періоду. Елементами режиму робочого часу є: час початку та закінчення роботи; тривалість перерв для відпочинку і харчування; тривалість і порядок чергування змін. За змістом ст.ст.57, 142 КЗпП України визначення часу початку і закінчення щоденної роботи (зміни) належить до компетенції трудового колективу, який затверджує правила внутрішнього трудового розпорядку, сторін колективного договору (абз.7 ч.2 ст.7 Закону "Про колективні договори і угоди"), власника і виборного органу первинної профспілкової організації (п.13 Типових правил внутрішнього трудового розпорядку для робітників та службовців підприємств, установ, організацій, затверджених постановою Державного комітету СРСР з праці та соціальних питань від 20 липня 1984 року№213). Наказом ремонтно-будівельного управління ДП "ЕКОС" ПАТ "ХК "Київміськбуд" від 30 грудня 2008 року №119 для сторожів центрального складу на 2009 рік було встановлено графік роботи у вигляді цілодобового чергування (доба через дві доби). Такий же графік роботи був встановлений для вказаних працівників на 2010-2011 роки колективним договором ДП "ЕКОС" ПАТ "ХК "Київміськбуд" та додатками до нього. Для обліку робочого часу працівників підприємств застосовується табель обліку використання робочого часу, який є основним джерелом інформації з цього питання. Типову форму табеля обліку використання робочого часу №П-5 затверджено наказом Державного комітету статистики України від 05 грудня 2008 року №489. Табель обліку робочого часу - це поіменний список усіх працівників відділу, служби чи іншого структурного підрозділу або установи в цілому з відмітками про використання робочого часу протягом облікового періоду. Кожному працівникові надається табельний номер, який зазначається в усіх документах з обліку праці та оплати. Табель обліку робочого часу, оформлений належним чином і засвідчений підписами осіб, відповідальних за його заповнення, у встановлений строк передають до відділу кадрів (іншого профільного структурного підрозділу). Перевіривши правильність заповнення (відповідність наказам, розпорядженням тощо), працівник із кадрів також підписує Табель і передає його до бухгалтерії для нарахування заробітної плати. Ч.2 ст.30 Закону України "Про оплату праці" на роботодавця покладено обов'язок ведення достовірного обліку виконуваної працівником роботи і бухгалтерського обліку витрат на оплату праці у встановленому порядку. Згідно з ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього Кодексу. На підтвердження того, що позивач працювала за графіком роботи у вигляді цілодобового чергування (доба через дві доби), нею було надано суду табелі обліку робочого часу сторожів ремонтно-будівельного управління ДП "ЕКОС" ПАТ "ХК "Київміськбуд" за період з 2009 року до 2011 року, який вели самі працівники. Також факт роботи [PERSON] за вказаним графіком підтверджується журналом прийому та здачі чергування на об'єкті, а також показаннями свідка [PERSON] Жодних доказів на спростування наведених обставин представниками відповідача не надано (зокрема, табелів обліку використання робочого часу, типова форма, яких була затверджена наказом Державного комітету статистики України від 05 грудня 2008 року №489), відтак суд вважає доведеним той факт, що у 2009-2011 роках позивач працювала за графіком роботи у вигляді цілодобового чергування (доба через дві доби). Проте роботодавцем ДП "ЕКОС" ПАТ "ХК "Київміськбуд" протиправно здійснювалось нарахування [PERSON] заробітної плати, виходячи з восьмигодинного робочого дня, про свідчать наявні у справі розрахункові відомості (т.1, а.с.48-51, 82). У відповідності до ст.97 КЗпП України оплата праці працівників здійснюється за погодинною, відрядною або іншими системами оплати праці. Оплата може провадитися за результатами індивідуальних і колективних робіт. Форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, ставки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами, установами, організаціями самостійно у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною та галузевими (регіональними) угодами. Якщо колективний договір на підприємстві, в установі, організації не укладено, власник або уповноважений ним орган зобов'язаний погодити ці питання з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником), що представляє інтереси більшості працівників, а у разі його відсутності - з іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом. Конкретні розміри тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок робітникам, посадових окладів службовцям, а також надбавок, доплат, премій і винагород встановлюються власником або уповноваженим ним органом з урахуванням вимог, передбачених частиною другою цієї статті. Власник або уповноважений ним орган чи фізична особа не має права в односторонньому порядку приймати рішення з питань оплати праці, що погіршують умови, встановлені законодавством, угодами, колективними договорами. Згідно зі ст.107 КЗпП України робота у святковий і неробочий день оплачується у подвійному розмірі. Робота у нічний час оплачується у підвищеному розмірі, встановлюваному генеральною, галузевою (регіональною) угодами та колективним договором, але не нижче 20% тарифної ставки (окладу) за кожну годину роботи у нічний час (ст.108 КЗпП України). Генеральною угодою між Кабінетом Міністрів України, всеукраїнськими об'єднаннями організацій роботодавців і підприємців та всеукраїнськими профспілками і профоб'єднаннями на 2008-2009 роки та Генеральною угодою про регулювання основних принципів і норм реалізації соціально-економічної політики і трудових відносин в Україні на 2010-2012 роки (положення яких поширюються на відповідача, а тому є обов'язковими для нього), а також колективним договором ДП "ЕКОС" ПАТ "ХК "Київміськбуд" та додатками до нього передбачено, що за роботу в нічний час (нічним вважається час з 10 години вечора до 6 години ранку) встановлюється доплата не менше як 35% тарифної ставки (окладу) за кожну годину роботи в нічний час. Генеральною угодою між Кабінетом Міністрів України, всеукраїнськими об'єднаннями організацій роботодавців і підприємців та всеукраїнськими профспілками і профоб'єднаннями на 2008-2009 роки та Генеральною угодою про регулювання основних принципів і норм реалізації соціально-економічної політики і трудових відносин в Україні на 2010-2012 роки встановлено доплату за роботу у вечірній час - з 18 і до 22 години (за багатозмінного режиму роботи) в розмірі 20% годинної тарифної ставки (окладу, посадового окладу) за кожну годину роботи в цей час. При нарахуванні [PERSON] заробітної плати за період з 2009 року до 2011 року ДП "ЕКОС" ПАТ "ХК "Київміськбуд" не у повній мірі враховувались наведені вище законодавчі норми та положення колективних договорів, що призвело до невірного нарахування позивачеві заробітної плати. [PERSON] здійснено розрахунок та заявлено до стягнення недонараховану та невиплачену заробітну плату за період з січня до грудня 2009 року, з січня до грудня 2010 року та з лютого до грудня 2011 року (т.2, а.с.12-14). Вказаний розрахунок здійснено позивачем правильно, за винятком сум належних їй до сплати за листопад 2009 року (невірно зазначено, що у цьому місяці [PERSON] відпрацювала 238 год., хоча насправді - 230 год., в тому числі у нічний час 88 год. замість фактично відпрацьованих 80 год.). Відтак суд самостійно здійснив розрахунок заборгованості з виплати заробітної плати за листопад 2009 року: (230 год. - 168 год.) х 744 грн. / 168 год. - неврахований час роботи) + (40 год. х 20% х 744 грн. / 168 год. - неврахований час роботи у вечірні години) + (80 год. х 35% х 744 грн. / 168 год. - неврахований час роботи у нічні години) = 363,28 грн. Позивачем заявлено до стягнення за листопад 2009 року суму у розмірі (309,99 грн. + 35,44 грн. + 65,58 грн. = 411,01 грн.). Отже, загальна сума недонарахованої [PERSON] заробітної плати складає 9717,31 грн. ((3442,13 грн. - (411,01 грн. - 363,28 грн.)) + 4693,08 грн. + 1629,83 грн. = 9717,31 грн.). Доказів на спростування розрахунків заборгованості з виплати заробітної плати представниками відповідача не надано. За ст.47 КЗпП України роботодавець зобов'язаний виплатити працівникові при звільненні всі суми, що належать йому від підприємства, установи, організації, у строки, зазначені в ст.116 Кодексу, а саме в день звільнення або не пізніше наступного дня після пред'явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. За таких обставин суд приходить до висновку про необхідність стягнути з ДП "ЕКОС" ПАТ "ХК "Київміськбуд" на користь [PERSON] недонараховану та невиплачену заробітну плату у сумі 9717,31 грн. Згідно зі ст.237-1 КЗпП України відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику проводиться у разі, якщо порушення його законних прав призвело до моральних страждань, втрат нормальних життєвих зв'язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Відповідно до положень п.9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року №4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Несплатою відповідачем усіх належних їй при звільненні виплат [PERSON] були завдані моральні страждання, був порушений звичний уклад її життя, вона змушена була докладати додаткових зусиль для організації свого життя, а тому враховуючи характер та обсяг страждань, яких зазнала позивач, тяжкість вимушених змін у її життєвих і виробничих стосунках, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд приходить до висновку про необхідність визначити розмір відшкодування моральної шкоди [PERSON] у сумі 1000,00 грн., яке підлягає стягненню з відповідача ДП "ЕКОС" ПАТ "ХК "Київміськбуд" на користь позивача. Поряд з цим суд відмовляє у задоволенні позову [PERSON] в частині стягнення витрат на оформлення довіреності на представництво інтересів, позаяк ці витрати не є матеріальними збитками в розумінні ст.22 ЦК України чи витратами на правову допомогу. У відповідності до ст.88 ЦПК України суд присуджує з відповідача в дохід держави судовий збір у сумі 344,10 грн. (229,40 грн. + 114,70 грн. = 344,10 грн.). З огляду на вищенаведене, відповідно до ст.ст.57, 97, 107, 108, 142 Кодексу законів про працю України, ст.30 Закону України "Про оплату праці", ст.7 "Про колективні договори і угоди", та,

Outcome: partial