Jurisdiction: civil
Date: 2014-09-04 00:00:00

У березні 2014 року [PERSON] звернулася в суд з позовом до [PERSON] і прохала зобов»язати її на місці облаштування вигрібної ями привести земельне покриття в первісний стан; заборонити відповідачу облаштовувати вигрібну яму на відстані ближче ніж 20 метрів до належного їй колодязя і на відстані ближче ніж 15 м до вікон належних їй житлових приміщень. Свої вимоги мотивувала тим, що [PERSON] споруджує вигрібну яму на своїй присадибній ділянці з порушенням діючих будівельних і санітарних норм. [PERSON] звернулася в суд із зустрічною позовною заявою і прохала зобов»язати [PERSON] розібрати та засипати вигрібну яму, яка знаходиться на її присадибній земельній ділянці та не допускати зливу нечистот на вулицю та під її ворота. Зазначені вимоги мотивувала також тим,що [PERSON] спорудила вигрібну яму з порушенням діючих будівельних і санітарних норм. Зустрічний позов суд об»єднав з первісним позовом. Сторони в судове засідання не з»явилися,про місце і час судового розгляду їм повідомлено належним чином. В судовому засіданні представники [PERSON]- [PERSON] і [PERSON] позовні вимоги [PERSON] пітримали, а позов [PERSON] не визнали повністю і пояснили,що [PERSON] спорудила вигрібну яму довжиною 1950 мм, шириною-1950 мм і глибиною- 1500 мм на своїй присадибній ділянці на відстані 20-30 см від межі, 12 м від її житлового будинку і 14 м від колодязя, а відповідно п.п. 3.26; 3.31 ДБН 360-92 відстань повинна бути відповідно 15 і 20 м. , крім цього зазначеними будівельними нормами забороняється з 2002 року спорудження вигрібних ям. Також представники стверджували,що в судовому засіданні не доведено,що [PERSON] виливає нечиститоти на вулицю та під її ворота; [PERSON] спорудила не вигрібну яму,а септик і при спорудженні його не допущено порушень будівельних і санітарних норм. Представники [PERSON]- [PERSON] і [PERSON] позов [PERSON] підтримали, а позов [PERSON] не визнали провністю і пояснили,що вирита яма на присадибній ділянці [PERSON] не має ознак вигрібної ями, огляд цієї ями інженером [PERSON] проведені без згоди власника, а тому висновки інженера не можуть братися до уваги; [PERSON] побудувала вигрібну яму без відповідних дозволів і з грубими порушеннями будівельних і санітарних норм. Суд, вислухавши пояснення учасників судового засідання і дослідивши матеріали справи, вважає, що позови підлягають задоволенню частково з наступних підстав. Пунктом 1.1. Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць, затверджених Наказом Міністерства охорони здоров'я України 17.03.2011 145, передбачено, що вигрібна яма (вигріб) - це інженерна споруда у вигляді поглиблення в землі, виконана з водотривкого матеріалу, призначена для збирання та зберігання рідких відходів, наземна частина якої обладнана щільно прилягаючою кришкою та решіткою для відокремлення твердих відходів. Згідно ст.24 Закону України «Про планування та забудову територій» (який був чинний в період 1996-2011 років), фізичні та юридичні особи, які мають намір здійснити будівництво об'єктів містобудування на земельних ділянках, що належать їм на праві власності чи користування, зобов'язані отримати від виконавчих органів відповідних рад, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, у разі делегування їм таких повноважень відповідними радами, дозвіл на будівництво об'єкта містобудування (дозвіл на будівництво). Зазначена норма закону, яка діє і в даний час також передбачає,що замовник, що має намір забудови належної йому на праві власності або користуванні земельної ділянки, або уповноважена ним особа звертається до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування із заявою (клопотанням) щодо намірів забудови земельної ділянки, в якій зазначаються призначення будівлі, споруди та орієнтовні характеристики забудови. До заяви (клопотання) можуть бути додані передпроектні роботи. Відповідно до вимог ст.29 Закону України "Про планування та забудову територій", дозвіл на виконання будівельних робіт - це документ, що засвідчує право забудовника та підрядника на виконання будівельних робіт, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд, видачу ордерів на проведення земляних робіт. Дозвіл на виконання будівельних робіт надається інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю, які ведуть реєстр наданих дозволів. Згідно п.3.11. Положення "Про надання дозволу на виконання будівельних робіт", індивідуальним забудовникам житлових будинків, господарських та побутових споруд дозволи на виконання будівельних робіт надаються на підставі заяви забудовника, документа, що посвідчує право власності чи право користування земельною ділянкою, дозволу на будівництво об'єкта містобудування, який видається відповідним органом виконавчої влади, проектної документації, погодженої місцевими органами у справах містобудування і архітектури, а також зобов'язання виконавця робіт, якщо будівництво здійснюється підрядним способом. Відповідно до ст.15 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» підприємства, установи, організації та громадяни при розробленні і використанні новихтехнологій, проектуванні,розміщенні, будівництві, реконструкції та технічному переобладнанні підприємств, виробничих об'єктів і споруд будь-якого призначення, плануванні та забудові населених пунктів, курортів, проектуванні і будівництві каналізаційних, очисних,гідротехнічних споруд, інших об'єктів зобов'язані дотримувати вимог санітарного законодавства. Згідно ст.20 Закону України "Про планування і забудову територій", державні будівельні норми та інші нормативно-правові акти з питань планування і забудови територій (до яких належать регіональні і місцеві правила забудови) є обов'язковими для суб'єктів містобудування. Відповідно до п.2.22 Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць - вигреби повинні бути віддалені від меж земельних ділянок навчальних та лікувально-профілактичних закладів, стін житлових та громадських будівель і споруд, майданчиків для ігор дітей та відпочинку населення на відстань не менше 20 м. Пунктом 3.26 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» , затверджених наказом Держкоммістобудування від 17 квітня 1992 р. N 44 3.26 передбачено, що майданчики для компосту, дворові вбиральні та очисні споруди каналізації повинні знаходитись у глибині двору не ближче 15 м від вікон житлових будинків, в тому числі і сусідніх садиб, сараї для утримання худоби і птиці - не ближче 12 м. Але в порушення норм діючого законодавства, сторони дозволу на побудову очисної споруд не отримували і не надали суду першої інстанції документів, які б підтверджували факт законності побудови цих очисних споруд та введення її в експлуатацію . [PERSON] самовільно розпочала будівництво вигрібної ями і збудовала яму довжиною 1 950 мм, шириною 1 950 мм і глибиною 1 500 мм на території будинковолодіння за адресою: [ADDRESS] з порушенням будівельних і санітарних норм. Так, відповідно акту санітарно-епідеміологічного обстеження об»єкта Комсомольського міського управління ГУ Держсанепідслужби у Полтавській області підтверджений факт будівництва вигрібної ями на земельній ділянці [PERSON], відстань від вигрібної ями до житлового будинку складає-12 м, до індивідуального колодязя-14м (а.с.9) чим допущено порушення зазначених санітарних і будівельних норм. Факти порушення санітарних і будівельних норм, а також самовільне будівництво ями [PERSON] підтверджується листом голови Козельщинської районної державної адміністрації (а.с.10). Інженером-проектувальником [PERSON] встановлені розміри ями і зроблений висновок про те,що із зовнішнього вигляду яма (котлован) призначена для будівництва вигрібної ями (а.с.137). Суд бере до уваги зазначені висновки інженера-проектувальника, оскільки відсутні достатні підстави вважати їх недопустимими. [PERSON] також самовільно збудовала вигрібну яму, розташовану на території її будинковолодіння за адресою: [ADDRESS] з порушенням будівельних і санітарних норм. Так, відповідно акту перевірки дотримання санітарного законодавства відстань від вигрібної ями до будинку [PERSON] складає 8,44 м (а.с.44-45,55). Свідок [PERSON]- помічник лікаря епідеміолога, яка проводила огляд вигрібної ями, показала в суді,що вигрібна яма побудована з порушенням санітарних норм. Збудована [PERSON] вигрібна яма має ознаки септика, але не ідентична йому, оскільки септик це ємкість, яка складається з єдиного корпусу (бетонного або пластикового). Статтею 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до ч.2 ст.386 ЦК України власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Тому, з огляду на ту обставину, що [PERSON] без відповідного дозволу, самочинно розпочала будівництво вигрібної ями з грубим порушенням діючих будівельних та санітарних норм, а [PERSON] без відповідного дозволу побудувала вигрібну яму з грубим порушенням будівельних та санітарних норм є всі підстави для усунення перешкод у здійсненні сторонами права користуватися та розпоряджатися майном ( будинком) та захист від шкідливих наслідків для них та їх майна, які можуть настати, внаслідок експлуатації вигрібних ям. Зобов'язавши їх ліквідувати, шляхом засипання, вигрібні ями. Водночас в частині позовних вимог [PERSON] ,щодо заборони зливу нечистот в невстановлені місця, суд не вбачає підстав для задоволення вимог позивача, оскільки зазначені обставини не підтверджені в суді. Також не підлягає задоволенню позов [PERSON] в частині заборони споруджувати вигрібну яму з порушенням діючих регламентуючих норм, оскільки на даний час [PERSON] припинила споруджувати вигрібну яму і відсутні підстави вірогідності продовження будівництва. На підставі викладеного і

Outcome: partial