Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-08 00:00:00

20липня 2021 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява ТОВ "Перший український експертний центр" до [PERSON] про стягнення заборгованості. В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, що він є балансоутримувачем будинку за адресою: [ADDRESS] . Відповідач є власниками квартири [ADDRESS] у даному будинку. У зв`язку із несплатою послуг із утримання будинку, у нього утворилася заборгованість, яка складає 22 536,27 грн, та яку позивач просить стягнути на свою користь. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21липня 2021 року цивільну справу № 753/14448/21 передано судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 06 липня 2021 року. 03 серпня 2021 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання відповідача. Ухвалою суду від 06 серпня 2021 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд позовної заяви за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання на 21 жовтня 2021 року. 05 серпня 2021 року в судове засідання з`явився представник позивача, повістка, ухвала про відкриття провадження та позовна заява з додатками, адресовані відповідачу повернулися до суду без вручення. Судове засідання було відкладено на 09грудня 2021 року. У судове засідання 09 грудня 2021 року сторони не з`явилися. Представник позивача подала до суду заяву, у якій просила проводити розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила задовольнити. Повістка, адресована відповідачу повернулася до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». У відповідності до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. У відповідності до статей 174, 178 ЦПК України відповідач не скористався своїм процесуальним правом та не направив суду відзив на позовну заяву. Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані у справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав. Судом встановлено, що ТОВ «ПУЕЦ», як правонаступник ТОВ «ЖЕК 2617», з 1 липня 2017 року є виконавцем послуг з утримання будинку за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується актом приймання-передачі житлового комплексу або його частини від 1 липня 2017 року (Том 1, а.с. 25-27). Таким чином, позивач є обслуговуючою організацією вказаного будинку, здійснює його утримання, обслуговування та експлуатацію. Згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] (Том 2, а.с. 2-3). Як вбачається із матеріалів справи, для забезпечення надання житлово-комунальних послуг за адресою [ADDRESS] , позивачем було укладено: договір № 107-О на технічне обслуговування пожежних систем від 15 листопада 2012 року; договір № 2/1848-К-12 на вивезення та знешкодження твердих побутових відходів від 1 жовтня 2012 року; договір № 47 на комплекс робіт з технічного обслуговування ліфтів від 1 жовтня 2012 року; підрядний договір № 16-08-2013то від 1 серпня 2013 року на технічне обслуговування та ремонт диспетчерських систем. Підтвердженням того, що позивачем дійсно надавалися житлово-комунальні послуги є копії актів про надання послуг, приймання послуг, здачі-приймання робіт, що долучені до позовної заяви. Згідно із статтею 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. Правовідносини із споживання житлово - комунальних послуг регулюються Законом України «Про житлово - комунальні послуги», відповідно до статті 4 якого законодавство України у сфері житлово-комунальних послуг базується на Конституції України і складається з нормативно-правових актів у галузі цивільного, житлового законодавства, цього Закону та інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини у сфері житлово-комунальних послуг. Порядок оплати за житлово-комунальні послуги визначений у статті 32 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», якою передбачено, що плата за житлово-комунальні послуги нараховується щомісячно відповідно до умов договору в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Розмір плати за комунальні послуги розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів та показань засобів обліку або за нормами, затвердженими в установленому порядку. Згідно із пунктом 35 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затвердженихПостановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 року №572, обов`язок по сплаті за обслуговування і ремонт будинку, комунальні та інші послуги покладається на власника, наймача, орендаря житлового приміщення. Пунктом 1 частини першої статті 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" передбачене право споживача одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг, при цьому такому праву прямо відповідає визначений пунктом 5 частини третьої статті 20 цього Закону обов`язок споживача оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Відповідно до частини першої статті 6Закону України «Про житлово-комунальні житлово-комунальні послуги», учасниками правовідносин у сфері надання житлово-комунальних послуг є: 1) споживачі (індивідуальні та колективні); 2) управитель; 3) виконавці комунальних послуг. Згідно до пункту 1 частини четвертої статті 8 Закону України «Про житлово-комунальні житлово-комунальні послуги» управитель багатоквартирного будинку зобов`язаний забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і договору про надання послуг управління багатоквартирним будинком, від власного імені укладати з підрядниками необхідні договори про виконання окремих робіт та послуг. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні житлово-комунальні послуги» споживач має право одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів. Згідно із пунктом 5 частини другої статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Частиною першою статті 12 Закону України «Про житлово-комунальні житлово-комунальні послуги» встановлено, що надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах. Звертаючись із позовом, ТОВ «ПУЕЦ» зазначає, що у відповідача виник борг зі сплати коштів за комунальні послуги за період з 1 серпня 2019 року по 13 липня 2021 року року у сумі 19 954, 14 грн. Згідно із статтею 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Статтею 526 ЦК України визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У відповідності до статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Розрахунок заборгованості за внескам на утримання будинку та прибудинкової території був перевірений судом та покладається в обґрунтування рішення як об`єктивний і належний доказ, що містить відомості щодо розміру нарахованих відповідачу сум, і здійснений на основі затверджених в установленому порядку норм та пропорційно до загальної площі належної відповідачу квартири. Крім того, позивач просив стягнути з відповідача 3% річних в розмірі 730,54 грн. та інфляційні втрати в розмірі 1 851, 59 грн. Статтею 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Перевіривши розрахунок інфляційного збільшення та 3% річних, наданий позивачем, судом встановлено вірність здійсненого нарахування. Вказаний розрахунок суд покладає в обґрунтування рішення, оскільки він виконаний за вірними формулами, з урахуванням статистичних даних про індекси інфляції за період прострочення і не спростований відповідачем. Згідно із частиною третьою статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Отже, зважаючи на встановлені обставини та наведені положення Закону, суд дійшов висновку про обґрунтованість і доведеність позовних вимог ТОВ "Перший український експертний центр" до [PERSON] про стягнення інфляційної складової боргу та трьох процентів річних в загальному розмірі 22 536, 27 грн, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до статті 141 ЦПК України суд присуджує з відповідача на користь позивача судовий збір у сумі 2270 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved