Jurisdiction: civil
Date: 2014-07-23 00:00:00

Позивачі, [PERSON], [PERSON], звернулися до суду із позовом до Криворізької міської електричної мережі ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго" з позовом, який в подальшому уточнили. В обгрунтування позову зазначали, що у січні 2013 року в їх домоволодінні робітники ПАТ "ДТЕК "Дніпрообленерго" проводили заміну електролічільника. У квітні 2013 року вони звернулись до КМЕМ ПАТ "ДТЕК "Дніпрообленерго" з приводу технічної перевірки електролічільника у зв"язку з невірним розрахунковим нарахуванням обліку електроенергії, але робітники відповідача вимагали від них гроші. У квітні 2013 року контролер відповідача повідовим про те, що б вони з"явилися на засідання комісії. 15.04.2013 року в приміщенні відповідач їм було надано на підпис акт про порушення ПКЕЕН, а саме самовільне підключення під прилдад обліку. Цей акт не є дійсним, оскільки вони відмовились його підписувати. У подальшому, відповідачем було здійснено відключення електроенергії у позивачів, а потім за вказівкою представника підключено у зв"язку з відсутністю заборгованості. Однак, у травні 2013 року вони отримали рахунки про нараховані збитки на загальну суму 5201,95грн. Вважають, що факту самовільного підключення не було, заборгованість відсутня, акт про порушення і рахунки безпідставні, у зв"язку з чим просять скасувати рахунок [NUMBER] від 22.05.2013р., виданого згідно акту [NUMBER] від 12.04.2013р., рахунок [NUMBER] від 22.05.2013р., рахунок [NUMBER] від 16.04.2013р. на загальну суму 5201,95грн.. В судовому засіданні позивачі підтримали заявлений уточнений позов; просити його задовольнити, оскільки порушень вони не чинили, відключення та підключення здійснено представниками енергетичної компанії; акт про порушення насправді не складався 12.04.2013р., а складено в день засідання комісії, у коридорі. Представник відповідача під час судового розгляду проти позову заперечував, обґрунтовуючи заперечення тим, що акт про порушення ПКЕЕН є дійсним, оскільки його підписали три представника енергопостачальної компанії, збитки нараховані відповідно до акту про порушення. Після оголошення перерви за клопотання представника відповідача, останній у судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Враховуючи викладене, суд розглядає справу на підставі наявних в ній доказів. Суд, дослідивши матеріали справи, представлені стороною позивача докази в їх сукупності, доводи позовної заяви, приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Статтями 10,11,57,58,60 ЦПК України передбачено, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Вирішуючи спір між сторонами по суті, суд зазначає, що правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст.ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року № 562 (зі змінами та доповненнями). Згідно з п. 37 ПКЕЕН Енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку та вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. З матеріалів справи вбачається, що 12 квітня 2013 року при перевірці контролерами споживача [PERSON] Правил користування електричною енергією для населення (надалі - ПКЕЕН) за адресою: [ADDRESS], де мешкають Позивачі, виявлено порушення п. 48 ПКЕЕН - самовільне підключення до мереж ПАТ "ДТЕК Дніпрообленерго" під засобом обліку, про що складено відповідний акт від 12.04.2013р. №013717. За змістом п.53 ПКЕЕН, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999р. № 1357 акт про порушення правил складається у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, в тому числі розкрадання електричної енергії; акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення ПКЕЕН від 12.04.2013р. №013717, із зазначенням факту порушення - самовільне підключення під прилад обліку, підписано трьома представниками енергопостачальної компанії, позивач [PERSON] від підпису відмовився, у зауваженнях до акту вказано, що вдома були відсутні, самі підключення не робили, бачили як від'їжджала машина. /а.с. 12, зворот/. Слід зазначити, що вказаний акт, складений працівниками відповідача, лише фіксує порушення, яке було виявлено під час проведення перевірки дотримання ПКЕЕН. Такий акт не встановлює для позивача будь-якого обов'язку та не належить до актів у розумінні ст. 16 ЦК України, оскільки не є обов'язковим до виконання ненормативним актом, а є лише фіксацією порушення, яке було виявлене під час проведення перевірки дотримання ПКЕЕН, та може бути використаний як один із доказів у разі звернення відповідача з позовом до суду про стягнення з позивача вартості неврахованої електричної енергії. Статтею 27 Закону України "Про електроенергетику" встановлено відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику, визначено, що правопорушеннями в електроенергетиці, є зокрема: крадіжка електричної енергії; самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією. Згідно з п. 48 ПКЕНН за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку споживач несе відповідальність згідно із законодавством. На підставі акту відповідачем нараховані збитки, а саме: рахунок [NUMBER] від 22.05.2013р. на суму 4607грн.65коп., призначення платежу: згідно акту про порушення ПКЕЕН, рахунок [NUMBER] від 22.05.2013р. на суму 384,91грн. (за підключення та відключення), рахунок [NUMBER] від 16.04.2013р. на суму 209,89грн. (за позачергову перевірку правильності роботи лічильника), а всього на загальну суму: на загальну суму 5202,45грн. /а.с. 13-15/. Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорення. Суб'єктивне право на захист це не що інше, як юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право. Особа, законний інтерес або право якої порушено, може скористатися способом захисту, який прямо передбачений нормою матеріального права або може скористатися можливістю вибору між декількома способами захисту, якщо це не заборонено законом. Якщо ж спеціальні норми не встановлюють конкретних заходів, то особа має право обрати спосіб із числа передбачених ст. 16 ЦК з урахуванням специфіки порушеного права й характеру правопорушення. Відповідно до ч.1 ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Із зазначених позивачами предмету та підстав позову вбачається, що предметом спору стала правомірність нарахування збитків за порушення ПКЕЕН на підставі акту, оплати відключення та підключення споживача від електричних мереж, оплата послуг з позачергової перевірки роботи лічильника. Разом з тим, оскарження дій відповідача щодо нарахування збитків за порушення ПКЕЕН на підставі акту, оплати відключення та підключення споживача від електричних мереж, оплата послуг з позачергової перевірки роботи лічильника, які є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав. Усе, що зазначають позивачі у позовній заяві, може бути запереченням у разі пред'явлення до них позову про стягнення певної суми (збитків). З урахуванням викладеного, суд вважає, що позивачем [PERSON] обрано неналежний спосіб захисту своїх прав, оскільки рахунок на відшкодування збитків, нарахованих послуг є претензією до споживача з боку постачальника послуг, у разі незгоди з яким сторона, до якої пред'явлено претензію має право на заперечувати проти такої вимоги, та, відповідно, обов'язок доводити відсутність заборгованості. У той же час, чинним законодавством не передбачено такого способу захист порушених, невизнаних оспорюваних прав, свобод чи інтересів як скасування претензії (в даному випадку скасування рахунків). Враховуючи вищевикладене, суд не вбачає підстав для задоволення позову [PERSON] щодо скасування рахунку [NUMBER] від 22.05.2013р. на суму 4607грн.65коп., призначення платежу: згідно акту про порушення ПКЕЕН, рахунку [NUMBER] від 22.05.2013р. на суму 384,91грн. (за підключення та відключення), рахунку [NUMBER] від 16.04.2013р. на суму 209,89грн. (за позачергову перевірку правильності роботи лічильника), а всього на загальну суму: на загальну суму 5202,45грн., оскільки такий спосіб захисту не відповідає правовідносинам, які виникли між Далі бою І.Р. як споживачем електроенергії та відповідачем як постачальником електроенергії. Крім того, суд відмовляє у задоволенні цього ж позову позивачеві [PERSON], оскільки, як встановлено судом, рахунки, які просить скасувати [PERSON] стосуються позивача [PERSON], саме на [PERSON] як на основного споживача нараховані збитки, [PERSON], правовідносини у справі виникли між [PERSON] як споживачем послуг та відповідачем як постачальником таких послуг. В судовому засіданні не доведено, що складені у відношенні [PERSON] рахунки порушили права, свободи чи законні інтереси [PERSON], у зв'язку з чим суд вважає, що [PERSON] є неналежним позивачем в контексті заявленого предмету спору, та відмовляє їй у задоволенні позову. Враховуючи викладене, на підставі ст. 15, 16 ЦК України, ст. 26-27 закону України «Про електроенергетику», п. 48, 53 Правил користування електричною енергією для населення,

Outcome: dismissed