Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-03 00:00:00

Позивач ПАТ «Європейський страховий альянс» 19.06.2020 року звернулися до Шевченківського районного суду м.Чернівці з позовом до відповідача [PERSON] про відшкодування збитків в порядку регресу. В обґрунтування позову посилалися на те, що 10.05.2017 року між Приватним акціонерним товариством "Європейський страховий альянс" та [PERSON] укладений Договір обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів серії АК №6486867 (далі - Поліс), відповідно до умов якого забезпеченим транспортним засобом є автомобіль "CHRYSLER", д.н.з. [NUMBER] . 25.08.2017 року відбулась дорожньо-транспортна пригода за участю забезпеченого автомобіля під керуванням Відповідача та автомобіля "Nissan Juke", д.н.з. [NUMBER] , під керуванням [PERSON] . Постановою Першотравневого районного суду м. Чернівці від 28.09.2017 року Відповідача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 122-4, 124 КУпАП та піддано адміністративному стягненню у вигляді штрафу, яка набрала законної сили 09.10.2017 року. При цьому, Постановою суду встановлено: " [PERSON] , керуючи автомобілем "CHRYSLER", д.н.з. [NUMBER] , під час здійснення руху заднім ходом не переконався, що це буде безпечним, не звернувся за допомогою до сторонніх осіб внаслідок чого здійснив зіткнення із припаркованим транспортним засобом "Nissan Juke", д.н.з. [NUMBER] , який належить [PERSON] , після чого покинув місце дорожньо-транспортної пригоди". Також, Постановою суду встановлено, що "своїми діями [PERSON] порушив пп.2.10 а, 10.9 Правил дорожнього руху України і тим самим вчинив адміністративні правопорушення, передбачені ст.ст. 122-4, 124 КУпАП". Постановою встановлено, що " [PERSON] у судовому засіданні вину у порушенні Правил визнав повністю". На підставі сформованого страхового акту №187/17/50/ЦВ04/01/2, заяви на виплату страхового відшкодування від потерпілої особи, на виконання умов Полісу, Позивач здійснив виплату страхового відшкодування у розмірі 10 030, 06 грн., що підтверджується платіжним дорученням. Вказують, що на адресу відповідача направлено лист з пропозицією добровільно компенсувати понесені позивачем витрати на відшкодування шкоди потерпілому, натомість відповідач належним чином на вказаний лист не відреагував. Враховуючи наведене, вважає, що у позивача виникло право регресної вимоги до відповідача, а тому, на підставі наведеного, посилаючись на норми матеріального права, зокрема на ст.38ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» просять стягнути з відповідача на користь позивача грошові кошти в розмірі понесених витрат в сумі 10 030, 06 грн. та сплачений поивачем судовий збір в розмірі 2102 грн. 03 серпня 2020 року ухвалою Шевченківського районного суду м.Чернівці цивільну справу прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання та надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву (а.с.57). Представник позивача в судове засідання не з`явилася, направила до суду заяву в якій просила справу слухати без її участі, позовні вимоги підтримує, просила позов задовольнити в повному обсязі (а.с.124). Відповідач в судове засідання не з`явився, до початку судового засідання спрямував до суду заяву з проханням справу розглядати у його відсутність. Відзиву на позовну заяву не надав (а.с.127). Статтею 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з ряду підстав. Згідно ч.3 п.п.1, 2 ст.223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки. Суд вважає, що у відповідності до вимог ст.223 ЦПК України, відсутні законні підстави для відкладення розгляду справи, і розгляд справи необхідно проводити у відсутність сторін, які належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи. Суд, вивчивши матеріали справи, розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно дослідивши і оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною першою ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно вимог ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що 25.08.2017 року о 19 год. 00 хв. в м. Чернівці по вул. Проспект Незалежності 43 водій [PERSON] керуючи автомобілем марки «Крайслер», д.н.з. [NUMBER] під час здійснення руху заднім ходом не переконався, що це буде безпечним, не звернувся за допомогою до сторонніх осіб внаслідок чого здійснив зіткнення із припаркованим транспортним засобом «Nissan Juke», д.н.з. [NUMBER] який належить [PERSON] , після чого покинув місце дорожньо-транспортної пригоди до якої був причетний. Транспортні засоби отримали механічні пошкодження, потерпілих немає. Своїми діями [PERSON] порушив п.п. 2.10а, 10.9 Правил Дорожнього руху України і тим самим вчинив адміністративні правопорушення, передбачені ст.ст.122-4, 124 КУпАП. Постановою Першотравневого районного суду м. Чернівці від 28.09.2017 року відповідача [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.122-4 та ст.124 КУпАП і за їх вчинення на підставі ч.2 ст.36 КпАП України остаточно накладено на [PERSON] адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 340 гривень у дохід держави (а.с.8). Цивільно-правова відповідальність водія транспортного засобу "CHRYSLER", д.н.з. [NUMBER] , на момент ДТП була застрахована у Приватного акціонерного товариства «Європейський страховий альянс», що підтверджується полісом №АК/6486867 від 10 травня 2017 року обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортний засобів, діючого на момент ДТП (а.с.5). 04 вересня 2017 року Страхувальник [PERSON] повідомив про дорожньо-транспортну пригоду з транспортним засобом ПрАТ «Європейський страховий альянс» (а.с.9). 18 вересня 2017 року Приватне акціонерне товариство «Європейський страховий альянс» отримали повідомлення потерпілої особи [PERSON] про подію з транспортним засобом, зокрема про настання страхового випадку та виплату страхового відшкодування, з всіма необхідними документами (а.с.15). 25 вересня 2017 року Приватне акціонерне товариство «Європейський страховий альянс» отримали довідку з УПП в м.Чернівці про дорожньо-транспортну пригоду за участю легкового автомобіля "CHRYSLER", д.н.з. [NUMBER] (а.с.6). Приватним акціонерним товариством «Європейський страховий альянс» на вимогу виконання умов полісу №АК/6486867 від 10 травня 2017 року, на підставі експертних висновків №185/17СВ, №1875/17СВ, визначення коефіцієнту фізичного зносу та ринкової вартості КТЗ, висновку щодо розміру заподіяної шкоди, розрахунку суми страхового відшкодування, страхового акту №1875/17/50/ЦВ04/01/2, договору доручення №3-09П, виплачено страхове відшкодування в сумі 10 030 грн. 06 коп., що підтверджується платіжним дорученням №1564 від 24.11.2017 року про виплату страхового відшкодування, що перераховано на рахунок потерпілого ДТП [PERSON] (власнику транспортного засобу) (а.с.22-40). 22 січня 2020 року Приватне акціонерне товариство «Європейський страховий альянс» звернулись до [PERSON] з претензією про регресну вимогу на суму 10 030,06 грн. (а.с.41). Встановлені судом обставини повністю підтверджуються дослідженими в судовому засіданні доказами. Відповідно до статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до вимог статті 1187 Цивільного кодексу України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Відповідно до вимог статті 1188 Цивільного кодексу України шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою; за наявності вини лише особи, якій завдано шкоди, вона їй не відшкодовується; за наявності вини всіх осіб, діяльністю яких було завдано шкоди, розмір відшкодування визначається у відповідній частці залежно від обставин, що мають істотне значення. Згідно з ч. 1 ст. 1191 ЦК України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом. Відповідно до вимог статті 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно ст. 993 ЦК України, до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. Відповідно до п.п. в) п. 38.1.1 ст. 38 Закону України "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" страховик після виплати страхового відшкодування має право подати регресний позов до страхувальника або водія забезпеченого транспортного засобу, якщо він після дорожньо-транспортної пригоди за його участю самовільно залишив місце пригоди. Підпункт 33.1.2. пункту 33.1. статті 33 Закону України "Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" передбачає, що у разі настання дорожньо-транспортної пригоди, яка може бути підставою для здійснення страхового відшкодування (регламентної виплати), водій транспортного засобу, причетний до такої пригоди, зобов`язаний вжити заходів з метою запобігання чи зменшення подальшої шкоди. Відповідно до п.8 п.5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.92 року "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" з винної особи за регресною вимогою стягується сума майнових витрат, понесених на виконання зобов`язання по відшкодуванню шкоди, а якщо законом встановлено межі відшкодування або межі відповідальності винної особи, то з неї витрати стягуються в цих межах. Регресна вимога може бути пред`явлена протягом трьох років, з дня виконання зобов`язання про відшкодування шкоди (відшкодування в натурі, виплати суми періодичних платежів тощо). Таким чином, суд прийшов до висновку, що до Позивача у порядку регресу перейшло право вимоги на отримання від Відповідача компенсації у повному обсязі регресної виплати - матеріальної шкоди, заподіяної власнику автомобіля [PERSON] , внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 25.08.2017 року, оскільки [PERSON] покинув місце ДТП. Відповідно до п. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Таким чином, позивач поніс витрати, пов`язані з страховим відшкодуванням потерпілій особі в розмірі 10 030,06 грн.. За змістом ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений останнім судовий збір в розмірі 2102 грн. На підставі вище викладеного та

Outcome: approved