Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-08 00:00:00

12.05.2021 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява [PERSON] до Кагарлицької об`єднаної територіальної громади в особі Кагарлицької міської ради Київської області про визнання права власності на земельну ділянку, в прохальній частині якої позивач просить суд винести рішення, на підставі якого: 1. Прийняти позовну заяву до розгляду. 2. Визнати за [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , право власності на земельну ділянку площею 0,1098 га, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер 3222280401:39:009:0004. 12.05.2021 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі п. 15.4) Перехідних Положень ЦПК України для слухання даної справи був визначений суддя Кагарлицького районного суду Закаблук О.В., присвоєно справа № 368/412/21, провадження № 2/368/445/21. 31.05.2021 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 175, 177, 187, 258, 260 ЦПК України винесено ухвалу, на підставі якої відкрито провадження, прийнято процесуальне рішення про слухання справи в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 11 год. 00 хв. 16.06.2021 року. 08.06.2021 року на адресу Кагарлицького районного суду надійшов письмовий відзив на позовну заяву від відповідача, - Кагарлицької міської ради Київської області, наступного змісту: - У провадженні Кагарлицького районного Київської області знаходиться справа № 368/412/21 за позовом [PERSON] (далі - Позивач) до Кагарлицької об`єднаної територіальної громади в особі Кагарлицької міської ради Київської області (далі - Відповідач) про визнання права власності на земельну ділянку. На виконання ухвали про відкриття провадження у справі Кагарлицького районного суду Київської області від 31 травня 2021 р. Кагарлицька міська рада повідомляє наступне. Позивач у своїй позовній заяві визначив відповідача - Кагарлицьку об`єднану територіальну громаду в особі Кагарлицької міської ради Київської області, однак відповідно до норм закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» у 2018 році відбулося добровільне об`єднання Балико - Щучинської територіальної громади до Ржищівської територіальної громади. Відповідно до Розпорядження Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 р. № 715-р "Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Київської області" були утворені нові територіальні громади, в тому числі Кагарлицька міська територіальна громада, до складу якої увійшли ряд сільських населених пунктів колишнього Кагарлицького району, не враховуючи села Балико-Щучинка. Отже, правонаступником Балико- Щучинської сільської ради стала Ржищівська міська об`єднана територіальна громада в особі Ржищівської міської ради. Згідно з положеннями ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Враховуючи висновки Верховного Суду України у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 705/3876/18, Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. Верховний суд України підкреслив, що для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача. Таким чином, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтування позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Відповідно до ч. 1,4 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. У справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Процедурні питання заміни неналежного відповідача чи залучення співвідповідача визначені ст. 51 ЦПК України. Статтею 175 ЦПК України передбачено, що викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги. Враховуючи вищевикладене, Кагарлицька міська територіальна громада в особі Кагарлицької міської ради не порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача, а тому не є належним відповідачем, а пред`явлення позову до неналежного відповідача є підставою для відмови у позові. 16.06.2021 року Кагарлицьким районним судом винесено ухвалу, згідно якої: 1. В справі № 368/412/21, провадження № 2/368/445/21, замінено неналежного відповідача, - Кагарлицьку об`єднану територіальну громаду в особі Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області на належного відповідача, - Ржищівську об`єднану територіальну громаду в особі Ржищівської міської ради Обухівського району Київської області (09230, Київська область, м. Ржищів, вул. Соборна, 22, Код ЄДРПОУ 04358218). 2. В зв`язку з заміною відповідача, - залученням належного відповідача, - відкладено проведення судового засідання, та призначено наступне підготовче судове засідання на 09 год. 00 хв. 07.07.2021 року. 3. Правонаступнику, - Ржищівській об`єднаній територіальній громаді в особі Ржищівської міської ради Обухівського району Київської області (09230, Київська область, м. Ржищів, вул. Соборна, 22, Код ЄДРПОУ 04358218), надіслано копію позовної заяви з додатками до неї, та роз`яснити, що з матеріалами справи її представник може ознайомитися в приміщенні Кагарлицького районного суду Київської області, (09201, Київська область, м. Кагарлик, вул. Володимира Великого, будинок 3). 07.07.2021 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 12 год. 00 хв. 13.09.2021 року в зв`язку з неявкою сторін. 13.09.2021 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 10 год. 00 хв. 22.10.2021 року в зв`язку з неявкою сторін. В підготовче судове засідання, яке відбулося 22.10.2021 року, позивач [PERSON] не з`явився, хоча був повідомлений судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, - з`явився його представник, - адвокат Клапчук Ф.П. В підготовчому судовому засіданні, яке відбулося 22.10.2021 року, представник позивача [PERSON] , - адвокат Клапчук Ф.П. позов підтримав, підтримав в повному обсязі, по результатах проведеного підготовчого судового засідання заявив клопотання про закриття підготовчого судового засідання та призначення справи до судового розгляду справи по суті позовних вимог. В підготовче судове засідання, яке відбулося 22.10.2021 року,, представник відповідача, - Ржищівської міської ради Київської області не з`явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, - на адресу Кагарлицького районного суду надійшла письмова заява - клопотання відповідача, в якій він просить суд слухати справу без участі його представника, щодо вирішення спору - покладається на розсуд суду. 22.10.2021 року Кагарлицьким районним судом Київської області проведено підготовче судове засідання без участі позивача та представника відповідача, по результатах якого судом на підставі п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України винесено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначено справу до судового розгляду на 15 год. 00 хв. 09.11.2021 року. В судове засідання, яке відбулося 09.11.2021 року, позивач та його представник, - адвокат Клапчук Ф.П., - не з`явилися, проте, - на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла письмова заява - клопотання представника позивача, в якій він просить суд слухати справу без його участі та без участі позивача, - позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. В судове засідання, яке відбулося 09.11.2021 року,, представник відповідача, - Ржищівської міської ради Київської області не з`явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, - на адресу Кагарлицького районного суду надійшла письмова заява - клопотання відповідача, в якій він просить суд слухати справу без участі його представника, щодо вирішення спору - покладається на розсуд суду. Вивчивши матеріали справи, суд вважає на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України розглянути справу без участі осіб, які беруть участь у справі та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів, та вимоги, викладені в прохальній частині позовної заяви задовольнити, - шляхом винесення рішення, як окремого процесуального документу, з постановленням в нарадчій кімнаті, обґрунтовуючи своє рішення наступним. Підсудність. Згідно ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови що виникають з приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Як вбачається з матеріалів справи, даний спір стосується нерухомого майна, - земельної ділянки, яка розташована в с. Балико - Щучинка бувшого Кагарлицького району Київської області, відповідно, об`єкт спору знаходиться на території бувшого Кагарлицького району Київської області, а тому даний спір підсудний Кагарлицькому районному суду Київської області, як суду першої інстанції загальної юрисдикції. Фактичні обставини справи, встановлені в судовому засіданні, та застосування до них норм матеріального та процесуального права. Позивачем по даній справі є фізична особа, - [PERSON] , [INFO] , уродженець м. Донецьк, громадянин України, паспорт громадянина України серії [NUMBER] , виданий 16 серпня 1995 року Київським РВ УМВС України в Донецькій області, РНОКПП: [NUMBER] . Відповідачем по даній справі є юридична особа, - Ржищівської міської ради Обухівського району Київської області (09230, Київська область, м. Ржищів, вул. Соборна, 22, Код ЄДРПОУ 04358218). Отже, - 28.12.2005 р. між [PERSON] та [PERSON] (далі - Позивач) було укладено договір купівлі-продажу земельної ділянки площею 0,1098 га, розташованої в [ADDRESS] , цільове призначення: будівництво та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер 3222280401:39:009:0004. Договір купівлі-продажу було посвідчено приватним нотаріусом Кагарлицького районного нотаріального округу [PERSON] Отже, Позивач є власником зазначеної земельної ділянки на підставі договору купівлі-продажу від 28.12.2005 р. Після укладення договору купівлі-продажу земельної ділянки на даний час з`ясувалося, що при складанні і посвідченні договору купівлі-продажу від 28.12.2005р. було допущено помилку, а саме, - неправильно вказано кадастровий номер земельної ділянки. Так, у договорі купівлі-продажу від 28.12.2005 р. невірно зазначено кадастровий номер 3222280401:39:009:0005, у той час як згідно із планом меж земельної ділянки, затвердженим Кагарлицьким районним відділом земельних ресурсів, вказаній земельній ділянці присвоєно кадастровий номер: 3222280401:39:009:0004, що підтверджується також витягом з Державного земельного кадастру. Зазначена помилка не впливає на вільне волевиявлення сторін договору, свідчить про неправильне сприйняття сторонами сутності укладеного правочину його фактичних обставин. Проте, невірне зазначення кадастрового номеру істотною помилкою, яка впливає на права Позивача як власника земельної ділянки, зокрема, щодо реалізації його прав на розпорядження належною йому земельне ділянкою. Наразі Позивач не може звернутися до приватного нотаріуса Кагарлицько районного нотаріального округу [PERSON] про виправлення зазначеної помилки, оскільки [PERSON] помер. Відтак, у зв`язку з тим, що виправити вказану вище помилку у позасудовому порядку немає можливості, Позивач змушений звернутися до суду з позовом про визнання за ним права власності на земельну ділянку. Згідно ст. 328 Цивільного кодексу України право власності надувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно ч. 1 ст. 1 Закону України "Про Державний земельний кадастр" кадастровий номер земельної ділянки, - індивідуальна, що не повторюється на всій території України, послідовність цифр та знаків, які присвоюється земельній ділянці під час її державної реєстрації і зберігається нею протягом усього часу існування. Згідно ч. 1 ст. 2 Закону України "Про державну реєстраці речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація речових прав на нерухоме майно (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно, обтяження таких прав шяхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Згідно п. 2 ч. 1 ст. 4 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" обов`язковій державній реєстрації підлягають речові права та обтяження на нерухоме майно, розміщене на території України, що належить фізичним та юридичним особам, державі в особі органів, уповноважених управляти державним майном, іноземцям та особам без громадянства, іноземним юридичним особам, міжнародним організаціям, іноземним державам, а також територіальним громадам в особі органів місцевого самоврядування, а саме: право володіння; право користування (сервітут); право користування земельною ділянкою для сільськогосподарських потреб (емфітевзис); право забудови земельної ділянки (суперфіцій); право господарського відання; право оперативного управління; право постійного користування та право оренди земельної ділянки; право користування (найму, оренди) будівлею або іншими капітальними спорудами, їх окремими частинами; іпотека; довірче управління майном. Згідно ст. 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав і нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація прав проводиться, в тому числі, на підставі рішення суду, що набрало законної сили, щодо права власності та інших речових прав на нерухоме майно. Згідно ст. 152 Земельного кодексу України держава забезпечує громадянам та юридичним особам рівні умови захисту прав власності на землю. Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: а) визнання прав; б) відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; в) визнання угоди недійсною; г) визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; г) відшкодування заподіяних збитків; д) застосування інших, передбачених законом, способів. Відповідно до ст. ст. 3, 15 Цивільного кодексу України кожна особа, має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних свобод і інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних чи трудових відносин. Згідно ст. 392 Цивільного кодексу України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Отже, підставою вчинення реєстраційних дій щодо права власності може бути рішення суду, що набрало законної сили. За таких обставин, враховуючи, що нотаріусом було допущено помилку в кадастровому номері земельної ділянки при складанні і посвідченні договору, а також те, що Позивач наразі не може в іншому порядку виправити зазначену помилку, судом може бути визнано за ним право власності на земельну ділянку площею 0,1098 га, що розташована [ADDRESS] , цільове призначення: будівництво та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер 3222280401:39:009:0004. Відповідно до ст. 3 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб у спосіб, визначений законами України. Пунктом 1 ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України визначено, що одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є визнання права. Статтею 55 Конституції України передбачено право кожного на захист своїх прав і свобод від порушень і протиправних посягань будь-якими не забороненими законом засобами. Відповідно, суд з урахуванням вищевикладеного та вимог ст. 264 ЦПК України приходить до наступного висновку: - обставини, якими обґрунтовував позовну заяву позивач [PERSON] , - мали місце; - із встановлених обставин випливають правовідносини, що регулюють правол влсаності; - до встановлених правовідносин підлягають до застосування, зокрема, наступні норми права, - ст. 55 Конституції України, ч. 1 ст. 2, п. 2 ч. 1 ст. 4, ст. 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав і нерухоме майно та їх обтяжень», ч. 1 ст. 1 Закону України "Про Державний земельний кадастр", ст.ст. 3, 15, п. 1 ч. 2 ст. 16, ст. 328, ст. 392 ЦК України, ст. 152 ЗК України; - зважаючи на встановлені фактичні обставини справи, позов підлягає до задоволення; - судові витрати слід залишити за позивачем [PERSON] , так як він ні в прохальній частині позовної заяви не просить стягувати такі витрати з відповідачів, більше того, - в судовому засіданні сторона позивача просила не стягувати судові витрати з відповідачів, а тому суд не може вийти за межі позовних вимог та стягнути судові витрати з відповідача на користь позивача, - так як такої позовної вимоги не заявлялося; Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved