Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-16 00:00:00

04.10.2021 року до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області з Коростенського міськрайонного суду Житомирської області надійшла цивільна справа за позовом [PERSON] до Коростенського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про зняття арешту з усього нерухомого майна, яке належить на праві власності [PERSON] , та заборони на його відчуження, що застосовані Коростенським міськрайонним відділом державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. В обґрунтування позову посилається на те, що згідно договору дарування частини нежилого приміщення, посвідченого 20.11.2007 року приватним нотаріусом Шепетівського міського нотаріального округу Хмельницької області Малоховою І.В., було їй подаровано 7/1000 частин нежилого приміщення (магазину) по [ADDRESS] . З метою подальшого продажу вказаного майна приватним нотаріусом Шепетівського міського нотаріального округу Хмельницької області Петровською Л.О. надано інформацію, відповідно до якої 29.12.2014 року було накладено арешт на все нерухоме майно та заборона на його відчуження. Дізналася, що на виконанні в архіві було стягнення з ТОВ «Шепетівський енергосвіт», якому було повернуто виконавчий документ без виконання, однак, арешт не знято. Виконавчий документ повторно до примусового виконання не пред`являвся. На даний час такого підприємства як ТОВ «Шепетівський енергосвіт» немає, тому сплатити суму коштів немає можливості. Ухвалою суду від 27 жовтня 2021 року призначено розгляд справи у порядку спрощеного провадження. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, подала заяву про розгляд справи за її відсутності. Представник відповідача Коростенського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву, в якій просила розглянути справу без участі представника, щодо позовних вимог покладається на думку суду. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. Згідно дубліката договору дарування частини нежилого приміщення від 20.11.2007 року, посвідченого приватним нотаріусом Шепетівського міського нотаріального округу Хмельницької області Петровською Л.О., зареєстрованого в реєстрі за №6739, [PERSON] є власником 7/1000 частин нежилого приміщення (магазину), що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 248139819 від 15 березня 2021 року щодо [PERSON] обліковувалось обтяження: арешт нерухомого майна, зареєстрований на підставі постанови старшого державного виконавця відділу ДВС Коростенського міськрайонного управління юстиції Тваровської А.В. про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження № 43762770 від 26.12.2014 року на нежиле приміщення - магазин, що знаходиться: [ADDRESS] . Ст.40 Закону України «Про виконавче провадження передбачено», що у разі закінчення виконавчого провадження (крім закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, нестягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження. Про зняття арешту з майна (коштів) виконавець зазначає у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа, яка в день її винесення надсилається органу, установі, посадовій особі, яким була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно (кошти) боржника, а у випадках, передбачених законом, вчиняє дії щодо реєстрації припинення обтяження такого майна. Крім того, підстави для зняття арешту у виконавчому провадженні передбачені ст.59 Закону. Так, особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктами 10, 15 частини першої статті 34 цього Закону. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону; 10) отримання виконавцем від Державного концерну "Укроборонпром", акціонерного товариства, створеного шляхом перетворення Державного концерну "Укроборонпром", державного унітарного підприємства, у тому числі казенного підприємства, яке є учасником Державного концерну "Укроборонпром" або на момент припинення Державного концерну "Укроборонпром" було його учасником, господарського товариства, визначеного частиною першою статті 1 Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності", звернення про зняття арешту в порядку, передбаченому статтею 11 Закону\~України "Про\~особливості реформування\~підприємств оборонно-промислового\~комплексу державної\~форми власності".\~ У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Віповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Позивачка, посилаючись на відсутність правових підстав для примусових дій виконавця в зв`язку з поверненням виконавчого документа стягувачу та його відсутність, жодних доказів на підтвердження цього суду не надала. За таких обставин, суд вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Outcome: dismissed