Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-21 00:00:00

23.06.2021р. заступник керівника Первомайської окружної прокуратури Миколаївської області (далі - прокурорка) звернувся до суду із позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) (далі - позивач), до [PERSON] (далі - відповідач), в якому просить стягнути з останнього на користь держави шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної рубки дерев, в сумі 47 326 грн. 72 коп. Позов обґрунтований тим, 20.09.2019р. в межах полезахисної лісосмуги на території Врадіївської селищної ради Врадіївського району Миколаївської області (за постановою Верховної Ради України від 17.07.2020р. № 807-ІХ такий район реорганізовано у Первомайський) [PERSON] самовільно здійснив незаконне вирубування 6 дерев породи "Дуб черещатий'' без наявності дозволу (лісорубного квитка). Згідно розрахунку, здійсненого Державною екологічною інспекцією у Миколаївській області (постановою Кабінету Міністрів України № 802 від 09.09.2020р. "Про утворення міжрегіональних територіальних органів та ліквідацію територіальних органів Державної екологічної інспекції" Державну екологічну інспекцію у Миколаївській області ліквідовано та утворено Державну екологічну інспекцію Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) на підставі постанови Кабінету Міністрів України №6 65 від 23.07.2008 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу", розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконного вирубування 6 дерев породи "Дуб черещатий" в межах полезахисної лісосмуги на території Врадіївської селищної ради колишнього Врадіївського району Миколаївської області, складає 47 326 грн. 72 коп. Державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції в області 20.09.2019р. складено стосовно відповідача протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 651 КУпАП. Постановою державного інспектора № 105 від 23.09.2019р. відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 651 КУпАП та накладено на нього стягнення у виді штрафу в розмірі 510 грн. 00кп. Постанова відповідачем не оскаржувалась, а навпаки відповідачем накладений адміністративний штраф сплачено у повному обсязі (квитанція про сплату додається). Державною екологічною інспекцією в області 25.09.2019р. на адресу відповідача направлено претензію про необхідність відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконною рубкою дерев з розрахунком розміру шкоди. Факт вручення претензійного листа відповідачу підтверджується інформацією Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) від 01.04.2021р. та копією квитанції від 25.09.2019р. про відправлення відповідачу рекомендованого листа. Проте, коштів до тепер не відшкодовано, у зв`язку із чим несплаченою залишається шкода, завдана навколишньому природному середовищу незаконним вирубуванням дерев, в сумі 47 326,72 грн. В судовому засіданні прокурорка Яворська І.В. підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити в повному обсязі, а також просила розглядати справу по суті за відсутності представників позивачів та відповідача. Представник позивача в судове засідання, призначене на 22.11.2021р., не з`явився, хоча належним чином в порядку, визначеному ст.ст. 128-131 ЦПК України, повідомлений про дату, час та місце судового розгляду. Водночас 17.08.2021р. представник позивача В. Караулов звернувся до суду із заявою, в якій просить розглянути справу за його відсутності, оскільки не може з`явитися до суду через зайнятість на роботі. Відповідач та його представник [PERSON] заперечили щодо задоволення позову. Відповідач вказав, що спиляв лише одне дерево, за яка заплатив 510 грн. Представник відповідача зазначив, що ні прокурором, ні позивачем не доведено розмір шкоди, оскільки не було проведено відповідної експертизи. З огляду на приписи ст.ст. 211 та 223 ЦПК України суд визнав за можливе розглянути справу по суті без участі представника позивача за наявними у справі доказами, оскільки неявка останнього не перешкоджає розгляду справи. Заслухавши доводи прокурорки, відповідача та його представника, дослідивши докази, суд вважає встановленим таке. 20.09.2019р. державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Миколаївській області Євич С.В. (далі - державний інспектор) відносно відповідача складено протокол про адміністративне правопорушення № 001535 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65-1 КУпАП, по факту самовільної рубки дерев. Вказаний протокол містить підпис особи, відносно якої він складений. 25.09.2019р. державним інспектором винесено постанову про накладення адміністративного стягнення № 105, за якою відповідача було визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.65-1 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 грн. 00 коп. Постанова не оскаржувалася та набрала законної сили. Згідно розрахунку розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконної порубки дерев від 23.09.2019р., складеного державним інспектором, внаслідок порушення вимог лісового законодавства відповідачем державі заподіяна шкода, розрахована на підставі постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу" № 665 від 23.07.2008р., та становить 47 326 грн. 72 коп. З метою досудового врегулювання спору Державною екологічною інспекцією у Миколаївській області, 24.09.2019р. на адресу відповідача направлялася претензія про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок самовільного знищення дерев на загальну суму 47 326 грн. 72 коп. (претензія про відшкодування шкоди № 02/02-02/2279 від 24.09.2019р., фіскальний чек Укрпошти від 25.09.2019р.). Згідно листа Державної екологічної інспекції у Миколаївській області, шкода заподіяна відповідачем навколишньому природному середовищу в розмірі 47 326 грн. 72 коп., в добровільному порядку не відшкодована. Встановивши вказані обставини, суд приходить до такого висновку. Статтею 13 Конституції України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах визначених цією Конституцією. Відповідно до ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. За загальним правилом, встановленим ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно зі ст. 40 Закону України "Про рослинний світ" порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ, зокрема, несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами справ за позовами про відшкодування шкоди" № 6 від 27.03.1992р. роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Вирішуючи спірні правовідносини суд враховує також, приписи Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", зокрема статті 12, 40 та 69, відповідно до яких громадяни України зобов`язані: а) берегти природу, охороняти, раціонально використовувати її багатства відповідно до вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища; б) здійснювати діяльність з додержанням вимог екологічної безпеки, інших екологічних нормативів та лімітів використання природних ресурсів; в) не порушувати екологічні права і законні інтереси інших суб`єктів; г) вносити штрафи за екологічні правопорушення; д) компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище (ч. 1 ст. 12 Закону). Використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій; здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища (ч. 1 ст. 40 Закону). Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (ч. 1 ст. 69 Закону). Частиною 1 ст. 67 Лісового кодексу України встановлено, що заготівля деревини, заготівля другорядних лісових матеріалів проводиться в порядку спеціального використання лісових ресурсів. Згідно з частиною 1 ст. 69 лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. Також, згідно зі ст. 142 Конституції України природні ресурси, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування. На підставі ст.ст. 47,69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються фонди охорони навколишнього природного середовища. Ці фонди утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, у тому числі, частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Згідно з ч. 1 ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно з вимогами ч. 3 ст. 29, ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, сплачуються у визначеному вказаними нормами співвідношенні на рахунки спеціальних фондів Державного, обласних та місцевих бюджетів в розмірах 30, 20 та 50 відсотків відповідно. Зазначена норма означає, що завдані природним ресурсам збитки сплачуються на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради в користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні. Суд не бере до уваги заперечення відповідача та його представника [PERSON], оскільки ні відповідачем, ні представником на стадії підготовчого провадження не заявлялося жодних заяв чи клопотань про призначення судової експертизи для визначення розміру заподіяної шкоди навколишньому природному середовищу. А також не надано жодних висновків експертів щодо вказаного питання, за результатами проведення експертиз на замовлення відповідача чи його представника. Крім того слід зазначити, що на стадії підготовчого провадження 11.11.2021р. представник відповідача [PERSON] звернувся до суду із клопотанням про призначення судової почеркознавчої експертизи, оскільки відповідач, як стверджував останній, не підписував протокол про адміністративне правопорушення № 001535 від 20.09.2019р. та постанову про накладення адміністративного стягнення № 105 від 23.09.2019р. В судовому засіданні 11.11.2021р. вищевказане клопотання судом залишено без розгляду з огляду на відмову відповідача та його представника від підтримання вказаного клопотання. Також в судовому засіданні 11.11.2021р., на запитання головуючого, відповідач та його представник [PERSON] вказали про відсутність зі сторони відповідача будь-яких інших клопотань та заяв щодо процесуальних дій, які необхідно вчинити до початку розгляду справи по суті, а тому просили завершити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті. З огляду на вищевикладене позов є законним та обґрунтованим, а відтак підлягає задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати зі сплати судового збору в сумі 2 270грн. 00 коп. підлягають стягненню з відповідача на користь Миколаївської обласної прокуратури.

Outcome: approved