Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-15 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом про визнання права власності в порядку спадкування за законом, посилаючись на те, що [INFO] помер його рідний брат [PERSON] . Спадкодавець заповіту не залишив. Він як спадкоємець за законом звернрувся з заявою до нотаріальної контори для прийняття спадщини на що йому було видано свідоцтво про право на спадщину за законом але лише на частину спадкового майна - грошові кошти, а щодо квартири, яка належала спадкодавцю, нотаріусом було відмовлено у зв"язку з відсутністю правостановлюючих документів на вказану квартиру. Також, заяву про прийняття спадщини подала цивільна дружина спадкодавця [PERSON] та через рік після спливу строку подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, звернулися діти спадкодавця, яким було відмовлено у зв"язку з пропуском вказаного терміну, на що вони звернулися до суду з позовом про встановлення їм додаткового строку на прийняття спдщини. Рішенням Фастівського міськрайонного суду від 27 грудня 2016 року [PERSON] , було відмовлено у визначені додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, а [PERSON] було визначено додатковий строк але Постановою Верховного Суду України від 11.07.2018 року рішення скасовано та відмовлено у визначені додаткового строку. Рішенням Фастівського міськрайонного суду від 02.06.2016 року [PERSON] , відмовлено в задоволенні позову про зміну черговості одержання права спадкування. Таким чином, позивач вважає, що він є єдиним спадкоємцем спадкового майна після смерті [PERSON] , однак не може реалізувати своє право іншим чином, як зверненням з даним позовом до суду. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 15.10.2019 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження. В підготовчому судовому засіданні представник позивача та позивач позовні вимоги підтримали та просили їх задовільнити, а також зазначили, що іншим чином ніж у судовому порядку визнати право на спадкове майно немає можливості. Також, представником позивача було заявлено клопотання про витребовування доказів, а саме спадкову справу та копію свідоцтва про право власності на житло від 14.11.1995 року на вказану квартиру. Представник відповідача - Орган приватизації житлового фонду територіальної громади міста Фастова, надав до суду клопотання про слухання справи у відсутність їх представника. Представник третьої особи надав до суду клопотання про слухання справи у відсутність їх представника, проти позову не заперечують. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 18 листопада 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті. В судове засідання позивач та його представник надали заяву про слухання справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримали та просили їх задовільнити. В судове засідання відповідач [PERSON] не з"явилася про час слухання справи повідомлена належним чином про причини неявки суду не повідомила. У встановлений строк відзиву на позовну заяву до суду не надійшло, а тому в силу ч. 8 ст. 178 ЦПК України, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів. При розгляді справи судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим відділом реєстрації актів цивільного стану Фастівського міськрайонного управління юстиції у Київській області Серії [NUMBER] від 07.10.2016 року. Після його смерті відкрилася спадщина на майно, яке належало спадкодавцю. Спадкодавець заповіту не залишив. Спадкування є перехід прав та обов"язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадщина відкривається внаслдок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч.1,2 ст.1220 ЦК України). Згідно ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Стаття 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. З матеріалів спадкової справи №236/2015 до майна померлого [PERSON] , який помер [INFO] , вбачається, що справу було відкрито за заявою [PERSON] , яка на день смерті [PERSON] , проживала з ним однією сім"єю, що встановлено рішенням Фастівського міськрайонного суду від 03.12.2015 року. Також, заяву було подано 22.09.2015 року до приватного нотаріуса Чернишової О.А., Фастівського міського нотаріального округу від Кущова В.М., як брата спадкодавця, що підтверджується свідоцтвом про народження та є позивачем по справі. Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 02.06.2016 року за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа Фастівська міська нотаріальна контора про визнання майна спільним майном подружжя, про зміну черговості одержання права на спадкування, відшкодування витрат на поховання та ремонт, позовні вимоги [PERSON] , задоволено частково та визнано грошові вклади, що знаходяться на рахунках відкритих у ПАТ "Державний ощадний банк України на ім"я [PERSON] , спільною сумісною власністю подружжя [PERSON] та [PERSON] . Визнано за [PERSON] , право власності на Ѕ частину вказаних грошових вкладів. У задоволені іншої частини позову було відмовлено. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово (ст.1258 ЦК України). У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Спадкоємцями першої черги після смерті [PERSON] є діти спадкодавця [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 27.12.2016 року. Разом з тим, [PERSON] , [PERSON] звернулися з заявами до суду про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 27.12.2016 року у справі за № 2/381/1648/16 за позовом [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , Третя особа - Фастівська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин та визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини встановлено додатковий строк - два місяці для подання заяви про прийняття спадщини [PERSON] , а щодо позовних вимог [PERSON] відмовлено. Ухвалою колегії суддів судової палати в цивільних справах Апеляційного суду Київської області від 21.02.2017 року рішення залишено без змін. Постановою Верховного Суду від 11.07.2018 року Рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 27.12.2016 року та Рішення Апеляційного суду Київської області від 21.02.2017 року в частині визначення [PERSON] додаткового строку у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] батька [PERSON] скасовано та в цій частині прийнято рішення про відмову позову. В іншій частині рішення залишено без змін. Відповідно до ч.4 ст.82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у цивільній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встанвлюється строк у шість місяців. Який починається з часу відкриття спадщини. Частина перша статті 1272 ЦК України зазначає, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України (шість місяців), не подав заяву про прийняття спдщини, він вважається таким, що не прийняв її. Отже, [PERSON] [PERSON] не подали заяви про прийняття спадщини після смерті свого батька в строк який передбачений Законом і суд не знайшов причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, а тому вони є такими, які не прийняли спадщини. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і збоку матері (ст.1262 ЦК України). Позивач є спадкоємцем другої черги за законом так, як є рідним братом спадкодавця, що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] виданим Берїницьким сілськ. бюро РАГС Фастівського району, Київської області від 16.08.1951 року. Позивач реалізовуючи своє право на спадщину звернувся до нотаріальної контори про видачу свідоцтва про право на спадщину, на підставі чого [PERSON] державний нотаріус Фастівської міської державної нотаріальної контори Київської області було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на Ѕ частину грошових вкладів з відповідними процентами, нарахуваннями та компенсаційними рахунками, що знаходяться АТ "Державний Ощадний Банк України", які належали спадкодавцю [PERSON] . Разом з тим, до складу спадкового майна також, уввійшла квартира [ADDRESS] та відповідно до Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 07.12.2018 року Державним нотаріусом Фастівської міської державної нотаріальної контори Київської області позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом в зв"язку з відсутністю у нього правовстановлюючих документів на дану квартиру. Виходячі з умов Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України та ст.49 ЗУ "Про нотаріат" відмова нотаріуса є обгрунтованою. Пленум Верховного Суду України в своїй постанові №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" передбачив, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду, що було зроблено позивачем. Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов"язки, що належать спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно п.3.1 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об"єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством порядку. Перевіряючи доводи позивача судом встановлено, що відповідно до Довідки Фастівського Бюро технічної інвентаризації № 833 від 12.06.2019 року згідно архівних даних КП ФМР "Фастівське БТІ" станом на 01.01.2013 рік, квартира [ADDRESS] зареєстровано на підставі Свідоцтва про право власності на житло, виданого Козятинською дільницею цивільних споруд 14.11.1995 року, згідно Розпорядження органу приватизації № 157 від 02.10.1995 року. Відповідно до ст. 1 Першого протоколу кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Зважаючи на викладене та враховуючи з`ясовані обставини, на які позивач посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були надані сторонами та досліджені в судовому засіданні, суд приходить до висновку позовні вимоги підлягають задоволенню.

Outcome: approved