Jurisdiction: civil
Date: 2016-03-16 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], третя особа без самостійних вимог Берегівська міська рада про усунення перешкод в користуванні житловим будинком та земельною ділянкою. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що вона є власником житлового будинку та земельної ділянки по вул. Аронь Яноша, 15 в м. Берегово. Відповідач [PERSON] є власником суміжного (сусіднього) домоволодіння розташованого за адресою: м. Берегово, вул. Аронь Яноша, 17. Останній самовільно з грубим порушенням існуючих державних будівельних та санітарних норм і правил, без відповідних дозволів збудував на своїй земельній ділянці, майже впритул до домоволодіння позивача, вигрібну яму для рідких відходів, яка не забетонована та без гідроізоляції, внаслідок чого призводить до підтоплення її будинку та прилеглої території, створюють незручності через сморід. Крім того, відповідач всупереч санітарним нормам та ДБН, побудував ряд споруд на незначній відстані, які використовує під гараж та утримання свійських тварин, що в свою чергу призводить до розмноження гризунів, створює сморід, стічні води через відсутність інженерно-технічних споруд стікають на територію її земельної ділянки. У звязку з цим, оскільки вигрібна яма та споруди зведені з порушенням державних будівельних та санітарних норм, позивач вважає, що відповідачу необхідно перенести вигрібну яму на допустиму відстань та влаштувати необхідні інженерно-технічні заходи, що запобігають стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будинку на територію суміжних ділянок. До початку розгляду справи [PERSON] звернувся до суду із зустрічним позовом до суду із зустрічним позовом до [PERSON] про усунення перешкод в користуванні житловим будинком, мотивуючи тим, що відповідач [PERSON] є власником суміжного (сусіднього) домоволодіння розташованого за адресою: м. Берегово, вул. Аронь Яноша, 15. В порушення вимог чинного законодавства, державних будівельних норм та правил на земельній ділянці [PERSON] на малій відстані до його будівель побудовані ряд підсобних приміщень упродовж 10 метрів, які мають односкатний дах в бік його будинку та прибудов. Ці приміщення не мають жодних інженерно-технічних споруд, у звязку з чим йде руйнація його будинку через стікання атмосферних опадів. Крім того, частина конструкції тераси та дах тераси будинку [PERSON] в порушення будівельних норм та правил безпосередньо прилягає до зовнішніх стін його будинку. Також, позивачка замурувала водостічний жолоб будинку в стінку свого будинку. Вказаними порушеннями будівельних правил та норм руйнується його будинок та надвірні споруди, тому просить суд зобовязати відповідача [PERSON] усунути перешкоди у здійсненні [PERSON] права користування своїм майном, шляхом усунення вищезазначених порушень. Ухвалою Берегівського районного суду від 15.09.2015 року вищевказаний зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] про усунення перешкод в користуванні житловим будинком, обєднаний в одне провадження з первісним позовом [PERSON] до [PERSON], третя особа без самостійних вимог Берегівська міська рада про усунення перешкод в користуванні житловим будинком та земельною ділянкою. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги первісного позову підтримав та просив їх задовольнити з підстав викладених у позовній заяві, а зустрічний позов не визнав, оскільки з боку відповідача [PERSON] жодних порушень існуючих державних будівельних та санітарних норм і правил не вчинено. Всі прибудови [PERSON] побудовані у відповідності з вимогами чинного законодавства і не створюють перешкод у здійсненні права користування [PERSON] своїм майном. Відповідач та його представник в судовому засіданні первісний позов не визнали з підстав викладених у запереченні на позов та письмовим виступом у судових дебатах, які долучені до матеріалів справи, а зустрічний позов підтримали та просили його задовольнити з підстав викладених в позовній заяві. Крім того, в ходів розгляду даної справи, просили залишити без розгляду позовну вимогу в частині демонтажу конструкції тераси та даху житлового будинку [PERSON]. Представник третьої особи без самостійних вимог на предмет спору Берегівська міська рада у судове засідання не зявився, про причину неявки суду не повідомив. Заслухавши доводи учасників судового розгляду, дослідивши надані сторонами докази, суд вважає, що первісний та зустрічний позови підлягають задоволенню частково з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] належить на праві приватної власності земельна ділянка та житловий будинок за адресою: м. Берегово, вул. Аронь Яноша, 15. [PERSON] є власником суміжної земельної ділянки та житлового будинку за адресою: м. Берегово, вул. Аронь Яноша, 17. На території вказаної земельної ділянки [PERSON] збудовано вигрібну яму. Із акту комплексного обстеження від 26.03.2015 року складеного комісією, яка була створена на підставі розпорядження міського голови від 19.03.2015 року, вбачається, що в результаті обстеження запропоновано встановлення вигрібних ям, згідно до вимог санітарних норм та санітарних розривів. На виконання вказаної пропозиції позивач по первісному позову [PERSON] за власні кошти провела каналізаційний колектор зі врізкою в міські каналізаційні мережі (а.с. 24). Відповідач [PERSON] вимогу щодо приведення вигрібної ями до вимог санітарних норм та санітарних розривів не виконав. Пунктом 1.1. Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць, затверджених Наказом Міністерства охорони здоров'я України 17.03.2011 року № 145, передбачено, що вигрібна яма (вигріб) - це інженерна споруда у вигляді поглиблення в землі, виконана з водотривкого матеріалу, призначена для збирання та зберігання рідких відходів, наземна частина якої обладнана щільно прилягаючою кришкою та решіткою для відокремлення твердих відходів. Згідно ст. 24 Закону України «Про планування та забудову територій» фізичні та юридичні особи, які мають намір здійснити будівництво об'єктів містобудування на земельних ділянках, що належать їм на праві власності чи користування, зобов'язані отримати від виконавчих органів відповідних рад, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, у разі делегування їм таких повноважень відповідними радами, дозвіл на будівництво об'єкта містобудування (дозвіл на будівництво). Зазначена норма закону, яка діє і в даний час також передбачає, що замовник, що має намір забудови належної йому на праві власності або користуванні земельної ділянки, або уповноважена ним особа звертається до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування із заявою (клопотанням) щодо намірів забудови земельної ділянки, в якій зазначаються призначення будівлі, споруди та орієнтовні характеристики забудови. До заяви (клопотання) можуть бути додані перед проектні роботи. Відповідно до вимог ст.29 Закону України "Про планування та забудову територій", дозвіл на виконання будівельних робіт - це документ, що засвідчує право забудовника та підрядника на виконання будівельних робіт, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд, видачу ордерів на проведення земляних робіт. Дозвіл на виконання будівельних робіт надається інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю, які ведуть реєстр наданих дозволів. Згідно п.3.11. Положення "Про надання дозволу на виконання будівельних робіт", індивідуальним забудовникам житлових будинків, господарських та побутових споруд дозволи на виконання будівельних робіт надаються на підставі заяви забудовника, документа, що посвідчує право власності чи право користування земельною ділянкою, дозволу на будівництво об'єкта містобудування, який видається відповідним органом виконавчої влади, проектної документації, погодженої місцевими органами у справах містобудування і архітектури, а також зобов'язання виконавця робіт, якщо будівництво здійснюється підрядним способом. Відповідно до ст.15 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» підприємства, установи, організації та громадяни при розробленні і використанні нових технологій, проектуванні, розміщенні, будівництві, реконструкції та технічному переобладнанні підприємств, виробничих об'єктів і споруд будь-якого призначення, плануванні та забудові населених пунктів, курортів, проектуванні і будівництві каналізаційних, очисних,гідротехнічних споруд, інших об'єктів зобов'язані дотримувати вимог санітарного законодавства. Згідно ст.20 Закону України "Про планування і забудову територій", державні будівельні норми та інші нормативно-правові акти з питань планування і забудови територій (до яких належать регіональні і місцеві правила забудови) є обов'язковими для суб'єктів містобудування. Відповідно до п.2.22 Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць вигреби повинні бути віддалені від меж земельних ділянок навчальних та лікувально-профілактичних закладів, стін житлових та громадських будівель і споруд, майданчиків для ігор дітей та відпочинку населення на відстань не менше 20 м. Пунктом 3.26 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», затверджених наказом Держкоммістобудування від 17 квітня 1992 р. N 44 3.26 передбачено, що майданчики для компосту, дворові вбиральні та очисні споруди каналізації повинні знаходитись у глибині двору не ближче 15 м від вікон житлових будинків, в тому числі і сусідніх садиб, сараї для утримання худоби і птиці - не ближче 12 м. Але в порушення норм діючого законодавства, [PERSON] дозволу на побудову очисної споруд не отримував і не надав суду документів, які б підтверджували факт законності побудови очисних споруд та введення її в експлуатацію . Посилання представника позивача по зустрічному позову про те, що вигрібні ями, які належать [PERSON] побудовані у відповідності до існуючих будівельних та санітарних норм, так як затверджений акт про прийняття до експлуатації житлового будинку №17 по вул. Аронь Яноша та надвірних споруд, суд до уваги не приймає, оскільки в зазначеному акті та згідно опису обєкта в свідоцтві про право власності на нерухоме майно [PERSON], вигрібні ями не зазначені в переліку, що в свою чергу дає підстави вважати, що такі в експлуатацію введені не були. Статтею 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до ч.2 ст.386 ЦК України власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. У звязку з вищенаведеним та з огляду на ту обставину, що [PERSON] збудував вигрібну яму з грубим порушенням діючих будівельних та санітарних норм, є всі підстави для усунення перешкод у здійсненні [PERSON] права користуватися та розпоряджатися майном (будинком) та захист від шкідливих наслідків для неї та її майна, які можуть настати, внаслідок експлуатації вигрібної ями, зобов'язавши [PERSON] ліквідувати, шляхом перенесення вигрібної ями на допустиму відстань. Крім того, у своїх позовних вимогах позивач [PERSON] посилається на порушення ДБН з боку [PERSON] під час будівництва господарських будівель та недотримання вимог проектної документації. Натомість, судом встановлено, що [PERSON], 11.08.1987 року згідно договору купівлі-продажу придбав будинок №17 по вул. Аронь Яноша. Рішенням виконкому Берегівської міської ради №349 від 15 липня 1987 року, затверджено акт про прийняття до експлуатації вищевказаного перебудованого житлового будинку та господарських будівель. Також, при дослідженні технічного паспорту на згаданий будинок та акту про прийняття до експлуатації домоволодіння, жодних змін у розташуванні житлового будинку та господарських споруд не відбулося. Крім того, суд не приймає до уваги посилання позивача [PERSON] на порушення будівельних норм при зведенні [PERSON] навісу для літнього відпочинку, який облаштований водостоками, оскільки така споруда відповідно до п. 3.2 Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації обєктів нерухомого майна не належить до самочинного будівництва, тому спеціальних дозволів на її улаштування не вимагається. Таким чином, з огляду на вищезазначені обставини, суд приходить до висновку, що всі прибудови [PERSON] побудовані відповідно до будівельних норм та належним чином зареєстровані, тому в цій частині позовних вимог позивачу [PERSON] слід відмовити. В обґрунтування зустрічних позовних вимогах позивач [PERSON] посилається на порушення державних будівельних норм та правил [PERSON], оскільки на земельній ділянці останньої на близькій відстані до будівель позивача побудовано декілька підсобних приміщень. Разом з тим, суд вважає, що перенесення господарських будівель відповідача [PERSON] неможливе без відповідного висновку експерта будівельника в частині можливості перенесення добудов, як вимагає позивач, без повного або часткового розібрання будівель. Жодних клопотань щодо призначення з даного приводу будівельної експертизи позивачем [PERSON] та його представниками не заявлялось. Таким чином, позивачем за зустрічним позовом не доведено своїх вимог щодо невідворотності перенесення всіх добудов відповідача [PERSON]. Вирішуючи позовну вимогу зустрічного позову в частині вивільнення замурованої у стіну житлового будинку №15 по вул. Аронь Яноша водостічної труби житлового будинку позивача [PERSON], суд приходить до висновку, що така підлягає задоволенню, оскільки при проведенні реконструкції покрівлі [PERSON], в порушення будівельних норм та правил замурована у власну стінку водостічну трубу позивача [PERSON], чим унеможливила належне обслуговування та заміну цього водостоку. Судові витрати підлягають вирішенню в порядку ст. 88 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: partial