Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-16 00:00:00

Позивач, [PERSON] , звернувся у суд з позовом, до відповідачів, Міністерства юстиції України, в особі відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області , [PERSON] , ДП «Спеціалізоване підприємство «Сетам», 3-ті особи ТОВ «Кредитні ініціативи», [PERSON] про визнання недійсним електронних торгів нерухомого майна нежитлових приміщень № XCVI, XCVII, XCVIII, XCIX, C, CI, CII, LXXXV у житловому будинку літ. А-5 загальною площею 139,2 кв.м по [ADDRESS] , протоколу від 19.06.2017р., свідоцтва про право власності від 03.09.2017р., а також скасування протоколу та свідоцтва. В обґрунтування своїх вимог зазначає, що нежитлові приміщення по [ADDRESS] , придбані його дружиною - [PERSON] в період їх шлюбу, внаслідок чого є спільною сумісною власністю. Державним виконавцем в рамках виконавчого провадження була проведена оцінка нежитлових приміщень, яку він та його дружина не оскаржили. Разом з тим, оцінка нежитлових приміщень є заниженою, його та дружину належно та своєчасно не повідомили про проведення торгів, а також у його дружини було наявне рухоме майно, на яке в першу чергу повинно було проведено стягнення. Відповідач - Міністерства юстиції України, в особі відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області, у письмових заперечень просив в задоволені позову відмовити, при цьому зазначаючи, що нежитлові приміщення були предметом іпотеки та забезпечували виконання зобов`язань за договором кредиту, заборгованість за яким стягнута за рішенням суду та по його виконанню відкрите виконавче провадження №34996395, що передбачено ЗУ «Про виконавче провадження» та ЗУ «Про іпотеку». Оцінка нежитлових приміщень є правомірною. Співвідповідач - [PERSON] , у судовому засіданні та у поданих запереченнях, просила в задоволені позову відмовити, зазначаючи, що вона є добросовісним набувачем нерухомого майна по [ADDRESS] , тому вона не може бути позбавлення права власності. Крім того, посилалась на розгляд судом аналогічного спору у справі №640/9700/17 Співвідповідач - ДП «Спеціалізоване підприємство «Сетам», у поданих заперечення просив в задоволені позову відмовити, зазначаючи, що торги проведені у відповідності до закону, відсутні порушення прав позивача, а дії виконавця підлягають оскарження в порядку передбаченому ЗУ «Про виконавче провадження» та не є підставою для визнання торгів недійсними. 3-тя особа - ТОВ «Кредитні ініціативи», у судове засідання не з`явилась, повідомлялись у відповідності до положень ЦПК України.. 3-тя особа - [PERSON] , позовні вимоги позивача підтримала. Ухвалами суду було відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання, залучено у якості третьої особи ТОВ «Кредитні ініціативи», справа призначена до судового розгляду. Заслухавши пояснення позивача, третьої особи, представників відповідачів, дослідивши матеріали справи, а також матеріали цивільної справи №640/9700/17, суд вважає за необхідне в задоволені позову відмовити, виходячи з наступного. Судом встановлено та не оспорюється сторонами, що рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 08 листопада 2011 року, стягнуто з [PERSON] на користь ВАТ «Сведобанк» заборгованість за кредитним договором № 2001/0308/94-001 від 14.03.2008 року в сумі 4198995,52 грн. 08.05.2012р. виданий виконавчий лист. 01.11.2012 року старшим державним виконавцем Відділу примусового виконання рішень УДВС ГУЮ у Харківській області була прийнята постанова про відкриття виконавчого провадження №34996395. Копія постанови направлена [PERSON] , яку вона отримала 22.11.2012р., що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення В подальшому постановами державного виконавця змінювався стягувач на правонаступника, спочатку на ПАТ «ОМЕГА БАНК», в подальшому на ТОВ «Кредитні ініціативи» - на виконання ухвали від 17.09.13р. Жовтневого районного суду м.Харкова по справі № 639/6979/13-ц про заміну сторони виконавчого провадження. В межах виконавчого провадження №34996395 виконавцем була прийнята постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження. Проведений опис нежитлових приміщень житловому будинку літ. А-5 по [ADDRESS] По виконавчому провадженню №34996395 стягувачем подана заява про звернення стягнення заборгованості з [PERSON] на іпотечне майно - нежитлові приміщення № XCVI, XCVII, XCVIII, XCIX, C, CI, CII, LXXXV у житловому будинку літ. А-5 загальною площею 139,2 кв.м по [ADDRESS] , які передані [PERSON] в іпотеку на підставі іпотечного договору від 14.03.2018р., посвідченого приватним нотаріусом. Сторонами не оспорюється, що нежитлові приміщення № XCVI, XCVII, XCVIII, XCIX, C, CI, CII, LXXXV у житловому будинку літ. А-5 загальною площею 139,2 кв.м по [ADDRESS] , є предметом іпотеки на підставі іпотечного договору від 14.03.2018р., який укладений в забезпечення виконання зобов`язань за договором кредиту № 2001/0308/94-001 від 14.03.2008 року, заборгованість по якому стягнута рішенням Жовтневого суду м.Харкова від 08 листопада 2011 року, що також підтверджується матеріалами виконавчого провадження. 22.02.2017 року державним виконавцем постановою був призначений суб`єкт оціночної діяльності для проведення оцінки іпотечного майна. Оцінка нежитлових приміщень була проведена, про що свідчить звіт про незалежну оцінку майна № 1913/17 від 01.03.2017р., проведений ФОП [PERSON] , іпотечні нежитлові приміщення оцінені в сумі 2 174 000,00 грн., про що повідомлені божник та стягувач, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення та даними укрпошти. Відповідно до ч.5 ст. 57 ЗУ «Про виконавче провадження» сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Таким чином, боржник - [PERSON] , була ознайомлення із результатами визначення вартості арештованих нежитлових приміщень. Чинним законодавством не передбачено вжиття заходів державним виконавцем, щодо ознайомлення із проведеною оцінкою чоловіка (дружини) або інших членів сім`ї боржника. Доказів, які б спростували звіт про незалежну оцінку майна № 1913/17 від 01.03.2017р., проведений ФОП [PERSON] , матеріали справи не містять. Надані суду звіт та висновки про оцінку нежитлових приміщень по [ADDRESS] , які проведені у 2018р., тобто після проведення торгів, судом не приймаються, оскільки їх виконано за особистим замовленням боржника, без дотримання процедури, встановленої законом. Належних і допустимих доказів, що вартість майна, яке реалізовувалося на спірних прилюдних торгах, була вищою і що це майно могло бути реалізоване за вищою ціною, суду не надано. Навпаки після зниження ціни майна участь у прилюдних торгах прийняла лише одна особа, яка не запропонувала первісної ціни. Відповідно до Наказу Мін`юста України «Про затвердження порядку реалізацію арештованого майна» від 29.09.2016 № 2831/5 організатором прилюдних електронних торгів визначено ДП «Сетам». Державним виконавцем надіслана до ДП «Сетам» заявка на реалізацію арештованого майна - іпотечних нежитлових приміщень. Проведення електронних торгів визначено Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Мін`юста України від 29.09.2016 № 2831/5 . Проведення електронних торгів з продажу нежитлових приміщень було призначено на 03.05.2017р., про що листом були повідомлені боржник та стягувач, однак торги не відбулися. За ч.7 ст. 51 ЗУ «Про виконавче провадження» примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням положень Закону України "Про іпотеку". За положенням ст. 49 ЗУ «Про іпотеку» протягом десяти днів з дня оголошення прилюдних торгів такими, що не відбулися, іпотекодержателі та інші кредитори боржника відповідно до пріоритету їх зареєстрованих вимог мають право залишити за собою предмет іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна. У цьому випадку залишення за собою предмета іпотеки іпотекодержателем оформлюється протоколом і актом про реалізацію предмета іпотеки у порядку, встановленому статтею 47 цього Закону, а нотаріус на підставі такого акта видає свідоцтво про залишення за собою майна з прилюдних торгів, якщо прилюдні торги не відбулися. Якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим частиною першою цієї статті, за результатами перших прилюдних торгів, призначається проведення на тих самих умовах других прилюдних торгів, що мають відбутися протягом одного місяця з дня проведення перших прилюдних торгів. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на других прилюдних торгах становить 80 відсотків початкової вартості предмета іпотеки на перших прилюдних торгах. Стягувач, який є іпотеко держателем не скористався залишити за собою предмет іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна, внаслідок чого початкова ціна нежитлових приміщень була знижена на 20% , що складає 1739200 грн. 19.06.2017р. в системі електронних торгів арештованим майном відбулись електронні торги за лотом № 216656 (предмет іпотеки: нежитлові приміщення цокольного поверху № XCVI, XCVII, XCVIII, XCIX, C, CI, CII, LXXXV в житловому будинку літ "А-5", заг. пл. 139,2 кв.м., за адресою: [ADDRESS] ), за результатами яких було сформовано протокол проведення електронних торгів № 264749 відповідно до якого переможцем електронних торгів став Учасник 1 - [PERSON] , остання сплатила відповідні кошти та отримала свідоцтво про право власності на нежитлові приміщення. Відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод у формі купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1-3 та 6 статті 203 ЦК України (частина 1 статті 215 цього Кодексу). Разом із тім слід зазначити, що оскільки за змістом частини 1 статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів. Згідно із частиною першою статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною вимог, які встановлені частинами першою - третьою та шостою статті 203 цього Кодексу. Ураховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав, установлених частиною першою статті 215 вказаного Кодексу. Нерухоме майно передається на реалізацію з прилюдних торгів за ціною та в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження». При цьому умови, процедура підготовки та порядок проведення торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, розрахунків за придбане майно й оформлення результатів торгів визначено Порядком реалізації арештованого майна. За змістом пункту 2 розділу VІІ Порядку реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку». Відповідно до статті 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. За положеннями частин першої і третьої статті 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель має право задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. За змістом статті 41 Закону України «Про іпотеку» реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду, проводиться шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону. Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи. Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку. Главою 4 цього Закону визначається загальний порядок звернення стягнення на майно боржника. Серед іншого, відповідно до частини першої статті 52 цього Закону звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації. Стаття 44 цього Закону передбачає черговість задоволення вимог стягувачів, згідно з якою в першу чергу задовольняються забезпечені заставою вимоги щодо стягнення з вартості заставленого майна. Положеннями статті 54 Закону України «Про виконавче провадження» визначено особливості звернення стягнення на заставлене майно. Зокрема, згідно із частиною восьмою цієї статті примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку». Отже, за змістом цієї статті підставою для застосування положень Закону України «Про іпотеку» до спірних правовідносин є звернення стягнення на предмет іпотеки, тобто його арешт, вилучення та примусова реалізація в розумінні частини першої статті 52 Закону України «Про виконавче провадження». Таким чином, норми Закону України «Про виконавче провадження» допускають звернення стягнення на предмет іпотеки в ході процедури виконавчого провадження без судового рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки, в межах процедури стягнення коштів з іпотекодавця на користь іпотекодержателя. Відповідно до порядку примусового звернення стягнення коштів з боржника, врегульованого Законом України «Про виконавче провадження», першочергово звертається стягнення на відповідні кошти боржника, рухоме майно, а за його відсутності - на об`єкти нерухомості. Статтею 54 цього Закону передбачено, що звернення стягнення на заставлене майно в порядку примусового виконання допускається за виконавчими документами для задоволення вимог стягувача-заставодержателя. Оскільки статтею 575 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) іпотеку визначено як окремий вид застави, норми Закону України «Про виконавче провадження» дозволяють звернути стягнення на іпотечне майно для задоволення вимог іпотекодержателя. Таким чином, норми Закону України «Про виконавче провадження» дозволяють державному виконавцю передавати на реалізацію предмет іпотеки в ході примусового виконання рішень судів про стягнення на користь іпотекодержателя заборгованості, яка випливає із забезпечених іпотекою зобов`язань, за таких умов: відсутність у боржника будь-якого іншого майна, на яке можна першочергово звернути стягнення; наявність заборгованості виключно перед іпотекодержателем; дотримання порядку реалізації майна, визначеного Законом України «Про іпотеку». В даному випадку реалізоване на електронних торгах майно було предметом іпотеки та забезпечувало виконання зобов`язань [PERSON] перед ТОВ «Кредитні ініціативи» за договором кредиту, заборгованість за яким, в сумі 4198995,52 грн., стягнуто за рішенням суду, іншої застави реалізоване майно не мало, при цьому був наявний один учасник, що передбачено ст.45 ЗУ «Про іпотеку». Доказів наявності у боржника коштів або рухомого майна на яке першочергово здійснюється стягнення суду не надано. Наданий суду висновок ТОВ «ЮК «Консулат» від 25.11.2018р. про вартість напівавтиматизованої лінії для виробництва кускового цукру-рафінаду, не є належним та допустимим доказом, належності боржнику станом на 19.06.2017р. на праві приватної власності оціненого рухомого майна. Виходячи з наведеного при реалізації на електронних торгах іпотечного майна, були відсутні порушення ст. ст. 33, 45 ЗУ «Про іпотеку». Що стосується порушень, допущених державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України "Про виконавче провадження" до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо визначення вартості чи оцінки майна, об`єднання декількох виконавчих проваджень тощо, то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом, зокрема ст. 74 . Отже, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, що узгоджується із правовою позицією ВСУ у справах № 6-116цс12, № 6-76цс13, № 3-112гс14. За ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Стаття 16 ЦК передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Виходячи з наведених положень позивач може звертатися у суд із позовом, коли порушені невизнані або оспорено саме його права, свободи чи законні інтереси. За захистом прав, свобод чи законних інтересів інших осіб, можуть звертитися лише особи, які законом наділені такими правами . Підставою для визнання торгів недійсними є умови порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює і доведення такого порушення прав покладається на особу, яка оспорює прилюдні торги. Доказів порушення прав позивача, як чоловіка боржника, оспорюваними прилюдними торгами, суду не надано. ДП «Сетам», яке проводило прилюдні торги, діяло в межах чинного законодавства та відповідно до вимог Тимчасового положення. Враховуючи зазначене, позовні вимоги позивача є необґрунтованими, недоведеними, тому задоволенню не підлягають. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed