Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-26 00:00:00

20 листопада 2017 року [PERSON] звернулась з позовом до [PERSON] та Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційне об'єднання" (далі - КП "ЖЕО"), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета\~ спору на стороні відповідача [PERSON] підприємство "Теплопостачання та водо-каналізаційне господарство" (далі - КП "ТВКГ"), про відшкодування 52626,90 грн. майнової шкоди, 10000 грн. моральної шкоди, стягнення 1500 грн. витрат на оплату за оренду житла на час проведення ремонтних робіт, зобов'язання відновити ремонт на першому поверсі підїзду. Позовну заяву обґрунтовує тим, що вона є власником та проживає в [INFO]. 30 липня 2017 року відбулось залиття її квартири внаслідок зриву відсічного вентиля в результаті скритого дефекту різьбового зєднання у ванній кімнаті в розташованій поверхом вище квартирі [ADDRESS], власником якої є відповідач по справі [PERSON] Відповідач КП "ЖЕО" теж нехтував своїми обовязками та халатно ставився до майна, належного їм, не проводив планові огляди житлових будинків з метою виявлення несправностей, порушив умови укладеного з ним договору, що спричинило затоплення трьох квартир. В результаті затоплення квартири були пошкоджені ремонт, меблі, люстри, дитячий одяг, іграшки. Відповідно до акту про затоплення квартири в її квартирі були виявлені наступні пошкодження: -в коридорі: стеля підвісна з гіпсокартону повністю намокла та пошкоджена, видно сухі жовті плями 0,66 кв.м, освітлення відсутнє, на стінах поклеєні шпалери, які майже повністю відшарувались, внутрішнє утеплення вхідних дверей намокло, підлога двп під лінолеумом розбухла від води, площа намокання 4,6 кв.м. - в спальній кімнаті: на стелі обклеєні флізеліновими шпалерами, по периметру кімнати шпалери відшарувались по стиках, зліва від вікна шпалери відшарувались, підлога двп під лінолеумом розбухла від води, площа намокання 1,2 кв.м., від затікання зіпсовані відкоси, пошкоджені міжкімнатні двері; - в залі: стіни обклеєні флізеліновими шпалерами, на стіні суміжній із коридором видно сліди від затікання площею 0,63 кв.м., на стіні суміжній з квартирою №37 зіпсовані фотошпалери, видно багато жовтих плям. Місцями відбулося здуття шпаклівки, підлога двп під лінолеумом розбухла від води площею 0,5 кв.м, на стелі пофарбованій водоемульсійною фарбою видно сухі жовті плями 1 кв.м. місцями стельовий плінтус пожовтів, освітлення відсутнє, пошкоджена люстра, від затікання зіпсовані відкоси, пошкоджені двері; - в кухні: освітлення відсутнє, на стелі, обклеєною полірхлорвініловою плиткою видно жовті плями від затікання 0,2 кв.м., місцями стельовий плінтус пожовтів, відшарувався від затікання площею 0,2 кв.м.; - в санвузлі від затікання пошкоджені двері. Також були пошкоджені меблі: гостьова стінка 2,7, фабрика БМФ, згідно інтернет-мережі, вартістю 4682 грн., дитяча стінка виготовлена Первомайською меблевою фабрикою ціною 2325 грн., кухонний гарнітур, згідно інтернет мережі вартістю 5000 грн., люстра у гостьовій кімнаті зі світодіодами на пульті дистанційного керування вартістю 2500 грн. та люстра у дитячій кімнаті на пульті дистанційного керування вартістю 1000 грн. Всього на суму 15507 гривень. Крім того, через затоплення у квартирі був вимкнений струм та сталось коротке замикання електропроводки в коридорі та кухні, підлога почала скрипіти, набухла та вкрилась цвіллю, почали розшаровуватись дверні коробки у спальні, залі та туалеті. Вона є багатодітною матірю та мешкає в квартирі з трьома неповнолітніми дітьми, під час ремонту їй доведеться орендувати житло, що буде коштувати 1500 грн., оскільки проживати в квартирі під час ремонту буде неможливо. На підставі розрахунків з інтернет-сайтів розмір відновлювального ремонту складає 23674 грн., вартість необхідних матеріалів 13445,90 грн., вартість пошкоджених меблів - 15507 грн. А всього їй було заподіяно матеріальну шкоду на суму 52626,90 грн. Крім того, їй була завдана й моральна шкода, яку вона оцінює в сумі 10000 грн. та яка полягає в тому, що їй довелось перенести негативні емоції та переживання з приводу пошкодження майна та неможливістю нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Відповідачі добровільно відмовляються відшкодувати завдану шкоду. Позивач [PERSON] в судовому засіданні підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити. Моральну шкоду обґрунтовує ще й тим, що після затоплення було вимкнуто струм тривалий, з урахуванням літнього періоду, час, їй прийшлось разом з малолітньою дитиною ходити по обслуговуючим організаціям для усунення наслідків затоплення, в наслідок затоплення у неї піднявся тиск, а вона годувала грудну дитину. Відповідач [PERSON] позов не визнав повністю. Вважає, що належним відповідачем по справі має бути КП "ТВКГ". Пояснив, що не бачив, щоб труби текли, вважає, що КП "ТВКГ" несе відповідальність за технічний стан мережі постачання гарячої води в квартирі до відсічного вентиля і повинно було попередити та виявити його при проведенні профілактичного огляду за допомогою відповідного прибору. Просить суд відмовити в задоволенні позову. Представник відповідача [PERSON] - [PERSON] позов не визнав повністю. Послався на те, що оскільки договором від 01 вересня 2016 року функції КП "ЖЕО" були передані КП "ТВКГ", тому вважає, що належним відповідачем по справі повинно бути саме КП "ТВКГ", яке надає послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води. Труба, де відбувся розрив різьбового зєднання належить КП "ТВКГ", яке зобовязане здійснювати експлуатацію, проведення поточного та капітального ремонтів, реконструкцію і модернізацію інженерних мереж, теплових пунктів та каналізаційно-насосних станцій. Вважає, що саме КП "ТВКГ" несе відповідальність за технічний стан мережі постачання гарячої води в квартирі, яке повинно було попередити та виявити його при проведенні профілактичного огляду за допомогою відповідного прибору. Відповідальність власника житла внаслідок затоплення настає у випадку пошкодження труби після точки розподілу - після першої водозапорної арматури на відгалуженні від стояка у квартирі споживача, тобто після відсічного вентиля з боку квартири, а не з боку стояка. В момент аварії [PERSON] вдома не було, він був на дачі, відсічний вентиль було закрито. А пошкодження і прорив труби відбувся саме при вході труби у відсічний вентиль з боку стояка внаслідок скритого дефекту. Щодо суми завданої шкоди, вважає її недоведеною, оскільки в даному випадку повинні проводитись будівельно-технічна та товарознавча експертизи, тому вважає дані вимоги необґрунтованими, як нічим не доведено вимоги щодо найму житла в сумі 1500 гривень та неможливість проживання в квартирі після її залиття. Стосовно моральної шкоди, вважає, позивачем не доведено, що позивач пережила стрес саме від залиття квартири. Тому просив суд в задоволенні позову відмовити. Представник відповідача КП "ЖЕО" - [PERSON] позов не визнав повністю. Позиція обґрунтована тим, що рішенням виконавчого комітету №217 від 13 липня 2011 року "Про визначення комунального підприємства "Житлово-експлуатаційне обєднання" виконавцем послуг з утримання будинків та прибудинкових територій для багатоквартирних житлових будинків м. Южноукраїнська є КП "ЖЕО". З 01 вересня 2016 року функції по технічному обслуговуванню та поточному ремонту внутрішньо-будинкових мереж систем гарячого і холодного водопостачання, водовідведення, централізованого опалення, зливної каналізації, що знаходяться у комунальній власності територіальної громади міста передано від КП "ЖЕО" до КП "ТВКГ" та укладено відповідний договір. Таким чином, КП "ТВКГ" обслуговує мережі, а надає послуги КП "ЖЕО". КП "ЖЕО" надає свої послуги виключно в порядку, встановленому чинним законодавством, в рамках встановленого тарифу і у відповідності до структури і періодичності. КП "ЖЕО" проводить технічне обслуговування внутибудинкових мереж відповідно до рішення Южноукраїнської міської ради Миколаївської області №106 від 20.04.20016 року та №136 від 15.05.2017 року. Враховуючи викладені в актах КП "ЖЕО" та КП "ТВКГ" висновки про те, що затоплення в квартирі сталося внаслідок дефекту на відсічному вентилі (запірна арматура), а не до нього, дефект відбувся не на внутрішньобудинкових мережах, технічне обслуговування та поточний ремонт яких має забезпечувати КП "ЖЕО". Також зазначив, що відсутність будь-яких доказів надання КП "ЖЕО" неякісних послуг та у невстановлені договором чи законом строки, оскільки відсутні заяви/скарги щодо вказаного як від імені [PERSON], так і від імені [PERSON] Оскільки ніяких претензій з боку сторін на адресу КП "ЖЕО" не надходило, вважає, що КП "ЖЕО" надавало якісні та в повному обсязі житлово-комунальні послуги. В свою чергу, [PERSON], як власник квартири [ADDRESS] зобовязаний за власні кошти проводити ремонт квартири та забезпечувати збереження технічного обладнання (внутрішньоквартирні сантехнічні мережі). Але з доданої фотографії видно, що стан труби водопостачання, на який був порив, є незадовільним, іржа на трубопроводі свідчить про наявність давнішнього протікання. Зауважив, що позивачем не надано в позовній заяві точного розподілу відповідальності між відповідачами. Вважає, що вини КП "ЖЕО" в затопленні квартири [ADDRESS] немає, а тому немає підстав для стягнення майнової та моральної шкоди. На підставі викладеного просить суд відмовити в задоволенні позову. Представник третьої особи КП "ТВКГ"в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову та просила відмовити в його задоволенні. Згідно акту №223 від 30 липня 2017 року комісією встановлено, що причиною затоплення квартири, в якій проживає [PERSON] з сімєю став зрив відсічного вентилю на різьбовому зєднанні у санвузлі власника квартири [ADDRESS] в результаті скритого дефекту різьбового зєднання. 03 січня 2003 року між КП "ТВКГ"та [PERSON] укладено договір "Про надання населенню послуг з водо-теплопостачання та водовідведення", згідно з п. 24 якого споживач зобовязаний повідомляти виконавця про всі зміни у стані санітарно-технічного обладнання квартири протягом місяця, дбайливо користуватися санітарно-технічним обладнанням квартири. До моменту затоплення квартири [PERSON] з приводу неналежного надання комунальних послуг, ремонту внутрішньо-будинкових мереж та сантехнічного обладнання не звертався, що підтверджується відповідними довідками. Тягар утримання майна, обовязок здійснювати за свій рахунок поточний та капітальний ремонт квартири лежить на власнику квартири і саме власник житла зобовязаний забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартири, при наявності несправностей вживати заходів щодо їх усунення. Однак [PERSON] цього не зробив, прорив труби гарячого водопостачання відбувся в квартирі [PERSON] Вказана труба обслуговує лише квартиру відповідача та є внутрішньо квартирною системою водопостачання, що належить споживачу. Вважає, що вина за затоплення вказаної квартири лежить повністю на власникові квартири [ADDRESS]. Ухвалою Южноукраїнського міського суду Миколаївської області від 21 листопада 2017 року задоволено клопотання позивача про звільнення її від сплати судового збору за вказаним позовом. В попередньому судовому засіданні 29 листопада 2017 року задоволено клопотання позивача про долучення до матеріалів справи копії свідоцтва про шлюб, яке підтверджує зміну прізвища позивача. 06 грудня 2017 року ухвалою Южноукраїнського міського суду Миколаївської області представнику відповідача [PERSON] відмовлено в задоволенні клопотання про заміну неналежного відповідача [PERSON] належним КП "ТВКГ", але КП "ТВКГ" залучено до участі у справі як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача. 27 лютого 2018 року представнику відповідача [PERSON] було відмовлено в задоволенні клопотання /а.с. 150-151/ про зобовязання позивача надати докази тих обставин, на які вона посилається в своєму позові, провести обстеження квартири позивача та сходової клітини, а також було відмовлено в призначенні судово-будівельної та товарознавчої експертиз, оскільки жоден з учасників судового процесу не погодився оплатити експертизи. Представник третьої особи КП «ЖЕО» в судовому засіданні 27 лютого 2018 року заявив клопотання про долучення до матеріалів справи довідок від 15 грудня 2017 року, яке було задоволено /а.с. 152, 153/. Дослідивши докази в сукупності суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, за наступних підстав. [PERSON] (до шлюбу [PERSON]) є співвласником 1/2 частки та проживає в [INFO], що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло, виданого органом приватизації житла Южноукраїнського міськвиконкому 29 квітня 2004 року та копією витягу про державну реєстрацію від 10 травня 2012 року. 1/2 частка вказаної квартири належить її матері [PERSON] /а.с. 16, 17, 70/. Згідно довідки (виписки з домової книги про склад сімї та реєстрацію) від 14 листопада 2017 року /а.с. 21/ в вказаній квартирі зареєстровані [PERSON] з трьома неповнолітніми дітьми [PERSON], [PERSON] та [PERSON] Другий співвласник [PERSON] знята з реєстраційного обліку 08 березня 2009 року. Відповідач [PERSON] після смерті дружини є єдиним власником квартири [ADDRESS], про що він стверджував в судовому засіданні. Вказана квартира знаходиться поверхом вище, над квартирою позивача, [PERSON] проживає в ній з 23 грудня 1993 року по теперішній час, що не оспорювалось сторонами в судовому засіданні/а.с. 32/. 30 липня 2017 року у квартирі позивача сталося залиття. Згідно з актом про затоплення квартири [ADDRESS] по причині затоплення з вищерозташованої квартири №38, який складений на підставі акту № 223 від 30 липня 2017 року, складеного комісією в складі представників КП «ЖЕО», причиною залиття квартири є прихований дефект на різьбовому зєднанні відсічного вентиля квартири [ADDRESS], належній відповідачу [PERSON] Вналідок чого були затоплені квартири 27, 36. У квартирі 38 в дитячій, в кухні, в санвузлі, в залі, у коридорі пошкоджено стелі і стіни, в квартирі 37 - шов на стелі, стіна. З викладеними в акті погодився відповідач [PERSON]\~/а.с.9/. В результаті затоплення, у квартирі позивача були виявлені наступні пошкодження: -в коридорі: стеля підвісна з гіпсокартону повністю намокла та пошкоджена, видно сухі жовті плями 0,66 кв.м, освітлення відсутнє, на стінах поклеєні шпалери, які майже повністю відшарувались, внутрішнє утеплення вхідних дверей намокло, підлога двп під лінолеумом розбухла від води, площа намокання 4,6 кв.м. - в спальній кімнаті: на стелі обклеєною поліхлорвініловою плиткою, видно сухі жовті плями площею 0,1 кв.м, дві плитки відшарувалися, освітлення відсутнє, стіни обклеєні флізеліновими шпалерами, по периметру кімнати шпалери відшарувались, у кутах шпалери розійшлися по стиках, зліва від вікна шпалери відшарувались, підлога двп під лінолеумом розбухла від води, площа намокання 1,2 кв. м., від затікання зіпсовані відкоси, пошкоджені міжкімнатні двері; - в залі: стіни обклеєні флізеліновими шпалерами, на стіні суміжній із коридором видно сліди від затікання площею 0,63 кв.м., на стіні суміжній з квартирою №37 зіпсовані фотошпалери, видно багато жовтих плям, місцями відбулося здуття шпаклівки, підлога двп під лінолеумом розбухла від води площею 0,5 кв.м, на стелі, пофарбованій водоемульсійною фарбою, видно сухі жовті плями 1 кв.м. місцями стельовий плінтус пожовтів, освітлення відсутнє, пошкоджена люстра, від затікання зіпсовані відкоси, пошкоджені міжкімнатні двері; - в кухні: освітлення відсутнє, на стелі, обклеєною полірхлорвініловою плиткою, видно жовті плями від затікання 0,2 кв.м., місцями стельовий плінтус пожовтів, відшарувався від затікання площею 0,2 кв.м.; - в санвузлі від затікання пошкоджені двері. Висновок комісії: комісія пропонує квартировласнику квартири №38 [PERSON], який мешкає по вул. Дружби народів, 18 слідкувати за станом сантехобладнання в своїй квартирі. Ці висновки зафіксовані в акті від 04.08.2017 року /а.с. 7-8/. Статтями\~151,177,\~179 ЖК України\~та\~ст.322 ЦК України\~передбачений обов'язок громадян забезпечувати схоронність жилих приміщень, які мають у приватній власності, бережно ставитися до санітарно - технічного та іншого обладнання, дотримуватися Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 року № 572\~( з наступними змінами) (далі - Правил). Пунктом 7 Правил встановлений обов'язок власника квартири дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, санітарних норм і правил, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання, не допускати дій, які порушують умови проживання громадян. Тому тягар утримання майна, а саме, обов'язок здійснювати за свій рахунок поточний та капітальний ремонти квартири, лежить на власнику квартири і саме власник приватизованого житла зобов'язаний забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартири, при наявності несправностей вживати заходів щодо їх усунення. Згідно пункту 22 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України від 21 липня 2005 року № 630\~точками розподілу у багатоквартирному будинку, в яких здійснюється передача послуги водопостачання від виконавця споживачеві є відгалуження від стояків у межах квартири. Таким чином існує розподіл між поняттями "внутрішньобудинкові" та "внутрішньоквартирні" комунальні мережі. Внутрішньоквартирні мережі починаються з трійника (врізки), що не належить до внутрішньоквартирної мережі у стояк такої системи. Тому підведення гарячого водопостачання до стояка в межах квартири не можна вважати внутрішньобудинковою системою. Як вбачається з матеріалів справи, прорив труби внаслідок прихованого дефекту на різьбовому зєднанні відсічного вентиля відбувся в квартирі [ADDRESS], належній відповідачу [PERSON]Зазначена труба обслуговує лише квартиру відповідача [PERSON] та є внутрішньоквартирною системою водопостачання, що належать споживачу, відтак відповідальність за її утримання та технічний стан має нести споживач, тобто власник квартири, а не експлуатуюча організація КП "ЖЕО" чи КП "ТВКГ". [PERSON] не звертався до КП "ТВКГ" з приводу неналежного надання комунальних послуг, ремонту внутрішньобудинкових мереж та сантехнічного обладнання квартири, що вбачається з довідки від 18 грудня 2017 року та довідки від 20 грудня 2017 року /а.с. 104, 105/. Таким чином відповідач [PERSON], як власник квартири [ADDRESS], несе тягар утримання належного йому майна, зокрема\~за технічносправний\~\~стан системи гарячого водопостачання в\~\~квартирі. На підставі ст.1166 ЦК України [PERSON] як особа, з вини якої сталось затоплення, зобов'язаний відшкодовувати збитки, завдані позивачу внаслідок залиття у розмірі, що необхідні для відновлення пошкодженої квартири позивача. Також згідно з п. 2\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27. 03. 1992 № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»\~шкода заподіяна особі майну громадянина або заподіяну майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Суд не приймає до уваги посилання відповідача та його представника на той факт, що затоплення в квартирі сталося не з вини відповідача, а внаслідок скритого дефекту труби до точки відповідальності, оскільки тягар утримання майна та відповідальність за нього несе саме власник. Визначаючи розмір майнової шкоди, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, суд приймає до уваги надані позивачем розрахунки вартості ремонту квартири, вартість будівельних матеріалів, вартість пошкоджених меблів та погоджується з ними, оскільки сторони відмовились оплачувати товарознавчу та будівельні експертизи, іншої оцінки майна та робіт складено не було, а викладені у позові пошкодження відповідають пошкодженням, зазначеним в актах /а.с.7-8,9/. Статтею 22 ЦК України передбачено, що\~особа, якій завдано збитків має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно вимог\~ст. 1192 ЦК України\~розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Тому майнова шкода підлягає відшкодуванню, відповідно до розрахунку вартості ремонту квартири зробленого позивачем. Враховуючи, що затоплення квартири [ADDRESS]сталось з вини власника квартири [ADDRESS]в наслідок прихованого дефекту на різьбовому зєднанні відсічного вентиля,суд вважає, що позивачем було доведено ті обставини на які вона посилалась, як на підставу своїх вимог в частині відшкодування майнової шкоди, а відтак приходить до висновку про стягнення з відповідача [PERSON] на користь позивача майнової шкоди в зв'язку із затопленням квартири позивача в сумі 52626 гривень 90 копійок. Позивачем заявлено вимогу про стягнення з відповідачів моральної шкоди на її користь в сумі 10000 грн., яка виразилася у душевних стражданнях, порушеннях звичайного способу життя, погіршенні стану здоровя внаслідок пошкодження майна, вимкненні струму тривалий час у літній період, необхідності разом з малолітньою дитиною ходити по комунальним підприємствам "ЖЕО" та "ТВКГ" для усунення наслідків затопленняпри тому, що вона годувала грудну дитину. Відповідно до ч.1, 3\~ст.23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший\~\~спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом\~\~залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо\~\~вина є підставою для відшкодування, а також із урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до ч.1\~ст.1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою\~\~цієї статті. Суд враховує глибину та тривалість душевних страждань позивача, тривалість порушення звичайного способу життя, а також виходить із засад розумності і справедливості, і вважає достатньою компенсацією стягнення з відповідача [PERSON] на користь позивача 3000 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди. Суд критично ставиться до стверджень в частині годування позивачем грудної дитини, оскільки на час події молодшій дитині позивача було два роки /а.с.21/. Щодо вимоги позивача про стягнення з відповідачів 1500 грн. витрат, повязаних з орендою житла, суд вважає їх заявленими передчасно, оскільки позивач житло не наймала а лише має намір його винаймати під час ремонту. Вказані вимоги в контексті ст. 22 ЦК України не можна назвати реальними збитками. Щодо вимог про відновлення ремонту на першому поверсі підїзду, суд вважає що позивач не надала доказів пошкодження сходової клітини внаслідок затоплення, тому вказані вимоги задоволенню не підлягають. Відповідно до вимо ст.141 ЦПК України з відповідача [PERSON] на користь держави підлягають стягненню понесені судові витрати по сплаті судового збору за задоволені вимоги майнового та немайнового характеру пропорційно до задоволених позовних вимог в сумі 812,80 грн. Вимоги про стягнення майнової шкоди та на найм житла задоволені в розмірі 97% і складають 620,80 грн. (всі заявлені майнові вимоги 52626,90 грн. + 1500 грн. = 54126,9 грн.). Вимоги про відшкодування моральної шкоди задоволені на 30% і складають 192 грн.

Outcome: partial