Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-29 00:00:00

ОСББ «Лазурний блюз», в особі голова правління [PERSON], звертаючись з позовом до відповідача [PERSON], просило суд:«визнати загальні збори Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Лазурний блюз» від 12 травня 2018 року такими, що не відбулися; скасувати рішення загальних зборів Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Лазурний блюз» від 12 травня 2018 року». Обґрунтовуючи підстави зверння до суду, позивач посилається на наступне, що 12 травня 2018 року, за ініціативи трьох співвласників ОСББ «Лазурний блюз», в складі [PERSON], [PERSON], [PERSON], було організовано проведення загальних зборів ОСББ «Лазурний блюз». Після реєстрації прибулих, було оголошено, що в залі присутні 71 особа та загальні збори оголошено відкритими. Однак, в дійсності кворум був відсутній, отже збори були відкриті та проведені всупереч положенням Статуту ОСББ, а отже - із суттєвим порушенням прав співвласників будинку, оскільки рішення загальних зборів є для них обов'язковим. В цей же день, відповідач з іншими членами ініціативної групи проводив письмове опитування співвласників, як продовження загальних зборів, таке опитування також проводилось з порушеннями. Крім того, рішення загальних зборів, у порушення положень Статуту ОСББ «Лазурний блюз» не надане на підписання голові правління, отже воно не має законної сили, наведені позивачем обставини викликали необхідність звернутися з цим позовом до суду, оскільки в іншій спосіб позивач не має можливості захистити порушенні права. Ухвалою судді Дніпровського районного суду м.Києва від 08 червня 2018 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. (а.с.35-36) Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 08 червня 2018 року відмовлено в задоволенні заяви голови правління ОСББ «Лазурний блюз» [PERSON] про забезпечення позову. (а.с.38-39) Представник позивача ОСББ «Лазурний блюз» - [PERSON] в судовому засіданні позовні вимогипідтримав, просив позов задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві, подав відповідь на відзив, де зазначив, що підставами позову є порушення відповідачем порядку проведення загальних зборів ОСББ і прийняття ними рішення, а не їх підготовки, призначення та скликання. У відповідності до змін, внесених до Закону України ст. 1 Закону України «Про об'єднання співвласників багатоквартирних будинків», в статуті ОСББ «Лазурний блюз» слова «член об'єднання» повинні вважатися словом «співвласники», у тому числі й в п.5.3. Статуту - 50% співвласників. Заканодавчо визначено, що ОСББ діє відповідно до закону та статуту. Статут ОСББ не суперечить закону і застосовується одночасно з ним. На думку представника, [PERSON] є належним відповідачем у даній справі, оскільки на загальних зборах, рішення яких оспорюється позивачем, відповідача обрано головою загальних зборів, саме він здійснив спробу проведення загальних зборів всупереч положенням Статуту та не надав голові правління для підписання та постійного зберігання рішення загальних зборів. Представник відповідача [PERSON] - [PERSON] в судовому засіданні просив у задоволенні позову відмовити, подав письмовий відзив на позовну заяву, долучену до матеріалів справи (а.с.44-52), в якому зазначив, що відповідач не погоджується з пред'явленим позовом. Відповідачем визнаються обставини про те, що у відповідності до вимог законодавства ініціативною групою ОСББ «Лазурний блюз», у складі [PERSON], [PERSON], [PERSON], 23 квітня 2018 рокуприйнято рішення про скликання 12 травня 2018 року загальних зборів ОСББ, що оформлено протоколом №1 від 23 квітня 2018 року. 09 травня 2018 року ініціативною групою за результатами засідання прийнято рішення затвердити регламент загальних зборів співвласників ОСББ на 12 травня 2018 року, що також оформлено протоколом від 09 травня 2018 року. 12 травня 2018 року відбулися загальні збори ОСББ «Лазурний блюз», проведені ініціативною групою, за результатами яких, та подальшого письмового опитування співвласників складено протокол від 12 травня 2018 року, однак відповідач категорично не погоджується з правовою оцінкою обставин, викладених у позовній заяві. Так, відповідач є власником квартири [ADDRESS], отже він є співвласником багатоквартирного будинку. Аналогічні статус і права мають [PERSON], [PERSON], [PERSON], члені ініціативної групи, які ініціювали проведення загальних зборів у відповідності до норм діючого законодавства. Відповідно до протоколу загальних зборів від 12 травня 2018 року, на момент початку загальних зборів зареєструвалось 81 особа, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку площею 9540,4кв.м. У загальних зборах взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 74 осіб, яким належать квартири та/або приміщення будинку загальною площею 6848,5кв.м. У письмовому опитуванні взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 264 особи, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку площею 26539,9кв.м. підрахунок голосів проводився із розрахунку 1кв.м. = 1 голос. При розгляді організаційних питань порядку денного, зокрема, прийнято рішення про обрання голови загальних зборів, за яке проголосувало 57 співвласників - тобто більшість присутніх, отже таке рішення є законним. Також в протоколі відображені результати голосування за інші питання порядку денного. За пропозицію затвердити нову редакцію статуту , положення про правління ОСББ, положення про ревізійну комісію голоси «за» віддали 326 співвласників (загальна площа 31784,3кв.м.), таким чином, у відповідності до закону, вказане рішення не прийняте, що найшло своє відображення у протоколі від 12 травня 2018 року. За пропозицію про відкликання чинного складу правління та ревізійної комісії, затвердження персонального складу органів управління ОСББ, голоси «за» (з урахуванням голосів, поданих на зборах та отриманих під час письмового опитування) віддали 320 співвласників (загальна площа 31374,5кв.м.), таким чином, у відповідності до закону, вказане рішення не прийняте. Процедура письмового опитування проводилася також у відповідності до закону. Внаслідок того, що рішення винесені на голосування не були прийняті, жодних дій з приводу внесення змін до відповідного реєстру відповідач не здійснював. Процедура ініціювання, скликання, проведення загальних зборів та оформлення їх результатів відбувалася із чітким дотриманням вимог закону. Представник наголосив, що при зверненні до суду позивач посилається на положення Статуту ОСББ, які суперечать вимогам закону щодо процедури проведення загальних зборів, підрахунку голосів, оформлення результатів голосування. Крім того, чинним законодавством не передбачено такого способу захисту, як визнання зборів такими, що не відбулися, а вимоги позивача про визнання зборів такими, що не відбулися, та про скасування рішення таких зборів - суперечать одна одній та є взаємовиключаючими. Крім того, позов пред'явлено до неналежного відповідача. На думку представника відповідача, оскільки загальні збори є органом управління ОСББ, належним відповідачем має бути саме таке об'єднання. Позивач не вказує, які саме його права, свободи чи інтереси порушено внаслідок проведення загальних зборів, отже позов є не лише безпідставним, а й направленим на перешкоджання реалізації законних прав співвласників будинку. Також представником відповідача подані заперечення на наведені позивачем у відповіді на відзив пояснення, в яких зазначено, що позивачем у відповіді на відзив наведені пояснення, міркування і аргументи, які не мають відношення до предмету спору. Також у запереченнях наведені норми діючого законодавства, які на думку представника відповідача підлягають застосуванню до спірних правовідносин, та викладене тлумачення таких норм, а також наведені інші доводи аналогічні тим, що були викладені у відзиві на позовну заяву. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з'явився, про день та час розгляду справу повідомлений належним чином, процесуальним правом надати письмові пояснення не скористався. Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов задоволенню не підлягає, виходячи з наступного. За нормою статті 385 Цивільного кодексу України власники квартир для забезпечення експлуатації багатоквартирного житлового будинку, користування квартирами та спільним майном житлового будинку можуть створювати об'єднання власників квартир (житла). Таке об'єднання може бути створено також власниками житлових будинків. Об'єднання власників квартир, житлових будинків є юридичною особою, яка створюється та діє відповідно до статуту та закону. Судом встановлено, що 29 січня 2013 року проведено державну реєстрацію Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Лазурний блюз», яке діє на підставі Статуту, затверджений рішенням установчих зборів власників квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку [ADDRESS], Протокол №1 від 25.01.2013р. (а.с.11-21) Відповідно до ст. 1 Закону України «Про об'єднання співвласників багатоквартирних будинків» об'єднання співвласників багатоквартирного будинку - це юридична особа, створена власниками для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання неподільного та загального майна. З 30 листопада 2016 року за [PERSON] зареєстровано право власності на [ADDRESS], що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна.(а.с.63) Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об'єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов'язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку, врегульовано Законом України «Про об'єднання співвласників багатоквартирного будинку» від 29.11.2001 № 2866-ІІІ (далі - Закон № 2866-ІІІ). Відповідно до статті 4 вищевказаного Закону об'єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов'язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Об'єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об'єднання визначається цим Законом та іншими законами України. Основна діяльність об'єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов'язань, пов'язаних з діяльністю об'єднання. Статтею 10 Закону № 2866-ІІІ визначено, що органами управління об'єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об'єднання. Вищим органом управління об'єднання є загальні збори. До виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься, зокрема, затвердження статуту об'єднання, внесення змін до нього; обрання членів правління об'єднання; питання про використання спільного майна; затвердження кошторису, балансу об'єднання та річного звіту тощо. 01 липня 2015 року набув чинності Закон України « Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» від 14 травня 2015 року № 417-VIII, яким, серед іншого, були внесені зміни і доповнення до Закону України « Про об'єднання співвласників багатоквартирного будинку» від 29 листопада 2001 року № 2866-ІП. Вказаними законами суттєво змінені правові та організаційні засади створення та функціонування об'єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов'язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку - зокрема і в частині порядку скликання зборів співвласників багатоквартирного будинку, їх проведення та прийняття рішень щодо управління багатоквартирним будинком. При цьому частиною 3 статті 13 "Прикінцеві та перехідні положення" вказаного Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» установлено, « що статути об'єднань співвласників багатоквартирного будинку, затверджені до набрання чинності цим Законом, діють у частині, що не суперечить цьому Закону». Згідно із Законом N 417-VIII від 14.05.2015, статтю 10 було доповнено новими положеннями (частинами 12 та 13), відповідно до якихрішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 75 відсотків загальної .площі всіх квартир та нежитлових приміщень відповідної групи (під'їзд, секція багатоквартирного будинку тощо). Якщо одна особа є власником квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить 50 відсотків або більше загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень відповідної групи (під'їзд, секція багатоквартирного будинку тощо), рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більш як 75 відсотків загальної кількості співвласників усіх квартир та нежитлових приміщень відповідної групи (під'їзд, секція багатоквартирногобудинку тощо). Згідно ст. 14 Закону, співвласник має, серед іншого, право брати участь в управлінні об'єднанням у порядку, визначеному цим Законом і статутом об'єднання. Загальні збори проводяться і скликаються в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об'єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників. З протоколу загальних зборів ОСББ «Лазурний блюз» від 12 травня 2018 року, проведених ініціативною групою, убачається, що загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку становить 633 особи, загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку - 75305,4кв.м. На момент початку проведення загальних зборів зареєструвалась 81 особа, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку загальною площею 9540,4кв.м. У загальних зборах взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 75 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку загальною площею 6848,5кв.м. У письмовому опитуванні взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 264 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку загальною площею 26539,9кв.м. Підрахунок голосів проводився із розрахунку 1кв.м. = 1 голос. (а.с.58-59). Згідно порядку денного загальних зборів, на обговорення та голосування були поставлені наступні питання: 1) організаційні (обрання голови зборів, секретаря та лічильної комісії); 2) про прийняття нової редакції Статуту та статутних документів ОСББ «Лазурний блюз»; 3) про обрання членів до органів управління ОСББ «Лазурний блюз». За результатами голосування з організаційних питань, за обрання головою загальних зборів [PERSON] проголосувало 57 співвласників - рішення прийнято, за обрання секретаря загальних зборів - [PERSON] проголосувало 58 співвласників - рішення прийнято, за обрання складу лічильної комісії проголосувало 54 співвласників - рішення прийнято. За результатами голосування з другого питання - про прийняття нової редакції Статуту та статутних документів ОСББ «Лазурний блюз» - за підрахунком голосів рішення не прийнято. За результатами голосування з третього питання - про обрання членів до органів управління ОСББ «Лазурний блюз» - за підрахунком голосів рішення не прийнято. Виходячи зі змісту позовної заяви, доведення підстав неправомірності прийнятого рішення загальними зборамиОСББ «Лазурний блюз» базує на відсутності кворуму при відкритті та проведені загальних зборів, - всупереч положенням Статуту ОСББ. У відповіді на відзив представником позивача також зазначено, що підставами позову є порушення відповідачем порядку проведення загальних зборів ОСББ і прийняття ними рішення. На обґрунтування своїх вимог позивач посилається на положення пунктів 5.3. та 5.4. Статуту, якими визначено, що загальні збори правомочні, якщо на них присутні більше 50 відсотків членів Об'єднання. Рішення загальних зборів приймаються 2/3 голосів від загальної кількості голосів членів об'єднання, які присутні на загальних зборах. Кожен член Об'єднання при голосуванні на загальних зборах має один голос, незалежно від площі та кількості квартир або приміщень, що перебувають у його власності. У разі відсутності кворуму для проведення загальних зборів Правління визначає нову дату і час їх проведення, про що члени об'єднання повідомляються додатково. Наведені положення містяться у Статуті ОСББ «Лазурний блюз», чинному на час проведення зборів, проте оскільки ці положення не узгоджуються з приписами Закону № 2866-ІІІ, суд при оцінці доводів позивача надає перевагу закону. Так, відповідно до частини 3 статті 10 Закону № 2866-ІІІ загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об'єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників. Частиною 10 статті 6 Закону № 2866-ІІІ, яка регламентує, зокрема, питання скликання і проведення установчих зборів об'єднання, передбачено, що якщо в результаті проведення установчих зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої частиною дев'ятою цієї статті (більше половини загальної кількості усіх співвласників), проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на установчих зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення установчих зборів. Відповідно до вимог частини 16 статті 10 Закону № 2866-ІІІ рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення загальних зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування ("за" чи "проти"). Відтак проведення відповідачем письмово опитування співвласників і врахування результатів цього опитування при прийнятті рішень, винесених на загальні збори об'єднання, відповідає вимогам закону. Крім того, частиною 6 статті 6 Закону № 2866-ІІІ визначено, що установчі збори веде голова зборів, який обирається більшістю голосів присутніх співвласників або їх представників. Оскільки у загальних зборах взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 75 осіб, а за обрання головою загальних зборів [PERSON] проголосувало 57 співвласників, таке рішення прийнято у відповідності до вищезазначених вимог закону (ч.6 статті 6 Закону № 2866-ІІІ). Всупереч доводів сторони позивача, жодних обмежень щодо обрання секретаря загальних зборів та лічильної комісії простою більшістю від присутніх співвласників або їх представників, Закон не містить. При цьому, за обрання секретаря загальних зборів - [PERSON] проголосувало 58 співвласників - рішення прийнято, за обрання складу лічильної комісії проголосувало 54 співвласників - рішення прийнято, що не суперечить вимогам закону. Стосовно викладених у позові доводів про те, що всупереч положенням п.5.7. Статуту, прийняте на загальних зборах рішення не надавалося на підписання голові правління та не підписано головою правління, суд вважає за необхідне зазначити, що така обставина не може слугувати підставою для визнання загальних зборів такими що не відбулися, та скасування рішення загальних зборів. Крім наведеного, суд враховує, що на загальних зборах ОСББ «Лазурний блюз», що відбулися 12 травня 2018 року, було вирішено лише організаційне питання, а інші рішення включені до порядку денного: - про прийняття нової редакції Статуту та статутних документів ОСББ «Лазурний блюз»; - про обрання членів до органів управління ОСББ «Лазурний блюз», не прийняті, що й відображено в протоколі загальних зборів. Суд керується положеннями статті 16 ЦК України, відповідно до частини 1 якої, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Процесуальний закон також містить норми, відповідно до яких судовому захисту підлягає порушене, невизнане або оспорюване право, свобода чи інтерес (статті 1-4 ЦПК України). З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси особи, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. При цьому за змістом статей 4, 265 ЦПК України позов може бути задоволений лише у випадку встановлення факту порушення, не визнання або оспорення відповідачем (відповідачами) прав, свобод чи інтересів позивача. Якщо такого факту не встановлено, позов не підлягає задоволенню. Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого статтею 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з частинами першою, другою та третьою статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Враховуючи, що ОСББ «Лазурний блюз» оспорює загальні збори та рішення загальних зборів, саме на позивача відповідно до вимог статей 12, 81 ЦПК України покладається обов'язок обґрунтування та доказування не лише порушень вимог закону, на які він посилається, а тієї обставини, що оспорювані збори та оспорюване рішення порушують його право або цивільний інтерес. Однак позовна заява не містить посилань та те, яке ж право чи цивільний інтерес позивача, як юридичної особи, порушені проведенням загальних зборів на яких по суті не було прийнято жодного рішення (крім обрання необхідних для проведення цих зборів осіб), а також відсутністю у протоколі загальних зборів підпису голови правління. Під час розгляду справи представник позивача також не обґрунтував і не довів факт порушення як суб'єктивних прав ОСББ «Лазурний блюз» в цілому, так і кожного співвласника будинку окремо. Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ст.2 ЦПК України) Відповідно до вимог ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. ( ст. 89 ЦПК України) Враховуючи викладене, беручи до уваги встановлені судом фактичні обставини справи та правовідносини, що їх регулюють, суд приходить до висновку, що позов Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Лазурний блюз» до [PERSON], третя особа [PERSON] про визнання загальних зборів такими, що не відбулися, та скасування рішення загальних зборів є необґрунтованим та задоволенню не підлягає. Відповідно до ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої постановлено рішення, суд присуджує з другої сторони всі судові витрати. Згідно ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов'язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов'язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов'язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов'язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до ст. 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Статтею 137 ЦПК України визначено, що витрати, пов'язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов'язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Вивчивши надані стороною відповідача докази по витратам на послуги адвоката, суд, вирішуючи питання розподілу судових витрат з дотриманням вимог ст.141 ЦПК, присуджує стягнути з Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Лазурний блюз» на користь [PERSON] витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 1500,00 грн. Враховуючи наведене та

Outcome: approved