Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-25 00:00:00

\~ \~ \~ \~У зв`язку з тим, що між ПАТ КБ "ПриватБанк" (станом на дату розгляду справи перейменовано на АТ КБ "ПриватБанк") та [PERSON] було укладено кредитний договір № б/н від 03 квітня 2017 року, згідно якого брату відповідача надано кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки, позивач виконав свої зобов`язання, однак [PERSON] взяті на себе обов`язки по погашенню кредиту не виконав, оскільки [INFO] помер, позивач звернувся з даним позовом до суду та просить стягнути з відповідача, як з спадкоємця позичальника заборгованість по кредитному договору в сумі 8909 гривень 98 копійок та судові витрати по справі. \~ \~ \~ \~Представник позивача, АТ КБ "ПриватБанк" в судове засідання не з`явився, хоча про дату, місце та час розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином. Від представника банку [PERSON] надійшла заява, в якій вона просить розглянути справу без участі представника позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить позов задоволити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, хоча про слухання справи був повідомлений своєчасно і належним. Від нього до суду надійшла заява, в якій він позовні вимоги не визнав, оскільки спадщину після смерті брата не приймав, із заявою до нотконтори не звертався, являється спадкоємцем другої черги, оскільки спадкоємцем першої черги є дружина та діти, тому в задоволенні позову просить відмовити. В разі неявки представника позивача не заперечує проти розгляду справи у їх відсутності. \~ \~ \~ \~З врахуванням наведених вище обставин, суд приходить до висновку про можливість проведення розгляду справи за відсутності сторін, на підставі наявних у справі документів. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, суд встановив, що 03 квітня 2017 року між ПАТ КБ "ПриватБанк" (правонаступником якого є АТ КБ "ПриватБанк") та [PERSON] укладено кредитний договір № б/н, згідно якого відповідачу надано кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Це підтверджено анкетою-заявою від 03 квітня 2017 року, яку підписав [PERSON] , одночасно погодившись на те, що підписана заява разом з "Умовами та правилами надання банківських послуг", "Тарифами", які розміщені на сайті банку, складає між ним та позивачем Договір про надання банківських послуг. \~ \~ \~ \~Свого часу [PERSON] належним чином не виконував свої зобов`язання і своєчасно не сплачував заборгованості по кредиту, за відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області серія [NUMBER] . \~ \~ \~ \~Сума заборгованості за кредитним договором станом на день смерті позичальника становить 8909 гривень 98 копійок, що підтверджено відповідним розрахунком, долученим до позовної заяви. Ця заборгованість складається з заборгованості за тілом кредиту - 8909,98 грн. \~ \~ \~ \~Статтею 1054 ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобов`язується надати грошові кошти позичальникові, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. \~ \~ \~ \~Згідно ст.509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. \~ \~ \~ \~Стаття 526 Цивільного кодексу України передбачає, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу. \~ \~ \~ \~Оскільки [PERSON] не належним чином виконував свої зобов`язання, то у позивача виникло право на стягнення заборгованості за кредитним договором. \~ \~ \~ \~Як вбачається із матеріалів справи, дізнавшись про смерть [PERSON] , позивач звернувся до приватного нотаріуса Рівненського районного нотаріального округу Кутецької В.В. з претензією кредитора № SAMDNWFC00035876695 від 20 січня 2020 року для встановлення того, чи заводилася спадкова справа після смерті боржника [PERSON] , який помер [INFO] , включення кредиторських вимог ПАТ КБ "ПриватБанк" в спадкову масу, повідомлення спадкоємців померлого про наявність заборгованості. \~ \~ \~ \~Повідомленням № 41/01-16 від 07 лютого 2020 року приватним нотаріусом Рівненського районного нотаріального округу Кутецькою В.В. було повідомлено ПАТ КБ "ПриватБанк" про отримання претензії кредитора по позичальнику ПАТ КБ "ПриватБанк" [PERSON] , який помер [INFO] , на день смерті мешкав в [ADDRESS] , спадкова справа до майна померлого нотаріусом Кутецькою В.В. не заводилася. \~ \~ \~ \~Згідно ч.2 ст.1281 ЦК України, кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. \~ \~ \~ \~Статтею 1258 ЦК України визначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. \~ \~ \~ \~Згідно ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. \~ \~ \~ \~У статті 1262 вказано, що у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні відповідач заперечуючи проти позову вказав, що дійсно він є рідним братом позичальника [PERSON] , який помер [INFO] , однак після смерті останнього з заявою про прийняття спадщини до нотконтори не звертався, спадщини не приймав. Серед іншого вказав, що померлий [PERSON] мав дружину та дітей і саме вони є його спадкоємцями першої черги. \~ \~ \~ \~Факт незаведення спадкової справи після смерті [PERSON] , який помер [INFO] підтверджується листом в.о.завідувача Рівненського нотаріального архіву від 05 травня 2021 року № 373/01-24. \~ \~ \~ \~Відповідно ч.2 ст.48 ЦПК України позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава. \~ \~ \~ \~За змістом ст.51 ЦПК України належними є сторони, які є суб`єктами спірних правовідносин. Відповідачем є та зі сторін у процесі, яка вказується позивачем як порушник його права. Належним є відповідач, який дійсно є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. Тому, неналежним відповідачем є особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом. \~ \~ \~ \~Як вбачається зі змісту ст.ст.51, 175 ЦПК України на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі. При цьому, суд, при розгляді справи має виходити зі складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. Якщо позивач помилився відносно обов`язку відповідача щодо поновлення порушеного права, суд має виходити із положень ст.51 ЦПК України та, з урахуванням ч.5 ст.12 ЦПК України, роз`яснити позивачеві право на заміну неналежного відповідача. \~ \~ \~ \~Таким чином, суд, як державний орган, на який покладено обов`язок вирішення справи відповідно до закону, має право й зобов`язаний визначити суб`єктний склад учасників процесу залежно від характеру правовідносин і норм матеріального права, які підлягають застосуванню. Це передбачено п.1 ч.1 ст.189 ЦПК України та іншими нормами процесуального права, які передбачають заміну неналежного відповідача чи залучення співвідповідачів. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. \~ \~ \~ \~З аналізу наведеної статті слідує, що законодавець поклав на позивача обов`язок визначати відповідача у справі і суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких визначив позивач. Водночас, якщо позивач помилився і подав позов до тих, хто відповідати за позовом не повинен, або притягнув не всіх, він не позбавлений права звернутись до суду з клопотанням про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідачів і суд таке клопотання задовольняє. Тобто ініціатива щодо заміни неналежного відповідача повинна виходити від позивача, який повинен подати клопотання. У цьому клопотанні позивач обґрунтовує необхідність такої заміни, а саме: чому первісний відповідач є неналежним і хто є відповідачем належним. Подання позивачем такого клопотання свідчить, що він не лише згідний, але й просить про заміну неналежного відповідача належним. \~ \~ \~ \~З урахуванням принципу диспозитивності, суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи. \~ \~ \~ \~Пленум Верховного Суду України у п.8 Постанови від 12 червня 2009 року № 2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" роз`яснив, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі чи залишення заяви без руху, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному статтею 33 ЦПК. Після заміни неналежного відповідача або залучення співвідповідача справа розглядається спочатку в разі її відкладення або за клопотанням нового відповідача чи залученого співвідповідача та за його результатами суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. \~ \~ \~ \~Пред`явлення позову до неналежного відповідача є підставою для відмови у позові, що не позбавляє позивача права пред`явити позов до належного відповідача. \~ \~ \~ \~Аналогічна позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) у якій зроблено висновок, що "пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження". \~ \~ \~ \~Так, позивачем пред`явлено позов до [PERSON] , який не визнав себе відповідачем, в свою чергу позивач належних доказів, які б підтвердили достовірність прийняття [PERSON] спадщини після смерті брата [PERSON] , який помер [INFO] , не надав. \~ \~ \~ \~В ході розгляду справи, позивач не подав до суду клопотання про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідача. Представник позивача підтримала позовні вимоги, що були заявлені до неналежного відповідача, про що зазначила у своїй заяві, яка наявна в матеріалах справи. \~ \~ \~ \~Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову АТ "Приватбанк" до [PERSON] про стягнення боргу кредитором спадкодавця, оскільки позов пред`явлено до неналежного відповідача. \~ \~ \~ \~Реєстрація відповідача і його померлого брата в одному будинку в с.Загороща Рівненського району не може бути підставою для визнання відповідача спадкоємцем, оскільки відповідач є спадкоємцем другої черги і він не може успадкувати майно брата при умові, що є спадкоємці першої черги. Тому заяву про прийняття спадщини до нотконтори він не подавав, ніякого майна брата не успадковував, а отже відповідати за борги брата не може. \~ \~ \~ \~При цьому, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що він не позбавлений можливості звернутися до суду з таким самим позовом до належного відповідача. \~ \~ \~ \~Питання розподілу судових витрат суд вирішує на підставі ст.141 ЦПК України, відповідно до якої у разі відмови в задоволенні позову судові витрати відповідача, пов`язані з розглядом справи покладаються на позивача. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed