Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-27 00:00:00

позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить скасувати санітарно - гігієнічну характеристику №2/2-11-3/1367 від 12.05.2016р. про умови праці [PERSON] складену Криворізьким міжміським управлінням Головного Управління Держсанепідслужби у Дніпропетровській області та скасувати висновок ЛЕК Українського НДІ промислової медицини від 08.11.2016 про встановлення професійного захворювання [PERSON] В обґрунтування позову зазначили, що висновком ЛЕК українського НДІ промислової медицини 08.11.2016 року встановлене професійне захворювання: Хронічне обструктивне захворювання легень першої-другої ст. (пиловий бронхіт першої-другої ст., емфізема легень першої-другої ст.) та Радикулопатія попереково-крижова електрослюсарю ПАТ «Суха Балка» [PERSON] на підставі санітарно-гігієнічної характеристики №2/2-11-3/1367 від 12.052016 р. умов праці складеної Криворізьким міжміським управлінням Головного Управління Держсанепідмслужби у Дніпропетровській області. Відповідно до Висновку ЛЕК було складено Акт розслідування хронічного професійного захворювання від 20.12.2016р. Професійне захворювання третьої особи [PERSON] встановлено на підставі даних санітарно - гігієнічної характеристики №2/2-11-3/1367 від 12.05.2016р. складеної Криворізьким міським управлінням Головного Управління Держсанепідемслужби у Дніпропетровській області. Згідно з п.1.9 Порядку складання та вимоги до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці затвердженому Наказом МОЗ України № 614 від 13.12.2004р., обстеження підприємства, в разі його необхідності, для складання інформаційного довідки про умови праці проводиться за участю представника робочих органів виконавчої дирекції Фонду. Акт санітарно-епідеміологічного обстеження за формою 315 робочого місця [PERSON], який є підставою для складання санітарно-гігієнічної характеристики, відсутній, що свідчить про те, що обстеження підприємства для уточнення умов праці працівника не проводилось, тому значена санітарно - гігієнічна характеристика умов праці не є дійсною і не може бути підставою для зв`язку захворювання з умовами праці. В санітарно-гігієнічну характеристику умов праці внесені показники важкості праці, які не підтверджені даними лабораторних досліджень на робочому місці хворого, проведених в ході атестацій робочого місця за весь період роботи хворого на підприємстві і які не надавалися підприємством при підготовці довідки про умови праці хворого після погодження з Фондом. Примірник санітарно-гігієнічної характеристики не був наданий відділенню Фонду та підприємству, що не надало змогу своєчасно вжити заходів щодо усунення порушень. Зазначені порушення привели до необ'єктивності в оцінці умов праці та подальшій помилці при встановлені професійного характеру захворювання [PERSON] Відділення Фонду вважає санітарно - гігієнічну характеристику №2/2-11-3/1367 від 12.05.2016р. незаконною, тому звернулися до суду та просять її скасувати. Таким чином, Висновок ЛЕК від 08.11.2016р., протокол №1453, про встановлення [PERSON] професійного захворювання було складено на підставі документів, які не відповідають чинному законодавству, тому, висновок ЛЕК Українського НДІ повинен бути також скасований. В судовому засіданні представник позивача позов підтримали з наведених вище підстав. Представник відповідача - головного управління Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області позовні вимоги не визнала з підстав викладених у відзиві на позов. Третя особа [PERSON] в судовому засіданні проти позову заперечив, посилаючись на долучені до матеріалів справи письмові заперечення на позов. Представник відповідача Українського науково-дослідного інституту промислової медицини в судове засідання не з`явився, надав суду заперечення на позов в яких наводить мотиви на підставі яких заперечує проти позову та просить відмовити в задоволенні позову, справу просить слухати без його участі. Заслухавши осіб, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні докази в їх сукупності, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню виходячи з наступного. Наказом Міністерства охорони здоров'я України від 13.12.2004р. №614 затверджено Порядок складання та вимоги до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці (далі за текстом - Порядок), який було прийнято на виконання постанови Кабінету Міністрів України від 25.08.2004 №1112 «Деякі питання розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві». Пунктом 1.3 Порядку визначено, що санітарно-гігієнічна характеристика умов праці складається в разі підозри в працівника професійного захворювання (отруєння) та є одним з документів, з урахуванням якого в кожному конкретному випадку вирішується питання про зв'язок хронічного захворювання (отруєння) з впливом виробничих факторів і трудового процесу (далі - виробничі фактори) з метою встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння). Згідно п.1.4 Порядку санітарно-гігієнічна характеристика складається лікарем з гігієни праці закладу державної санітарно-епідеміологічної служби за місцезнаходженням підприємства, де працює хворий, на запит керівника ЛПЗ. Згідно п. 1.5. Порядку підставою для складання санітарно-гігієнічної характеристики є акт санітарно-епідеміологічного обстеження об'єкта за формою 315/о, затвердженою наказом МОЗ України від 11.07.2000 №160 "Про затвердження форм облікової статистичної документації, що використовується в санітарно-епідеміологічних закладах". Обстеження проводиться за участю представників підприємства, первинної профспілкової організації, членом якої є хворий, або уповноваженої найманими працівниками особи з питань охорони праці, якщо хворий не є членом профспілки, та робочого органу виконавчої дирекції Фонду за місцезнаходженням підприємства. Відповідно до п.1.14 Порядку для складання санітарно-гігієнічної характеристики головний державний санітарний лікар надсилає припис роботодавцю (особі) для надання необхідних документів за встановленою формою (Додаток 3). Термін надання документів не повинен перевищувати 15 робочих днів з часу отримання офіційного запиту від головного державного санітарного лікаря. Матеріали подаються до закладу державної санітарно-епідеміологічної служби із супровідним листом. Пунктом 1.17 Порядку визначено, що документи згідно з додатком 3 роботодавець (уповноважений ним орган) (особа), а в разі ліквідації підприємства його правонаступник (особа) узгоджує з робочим органом виконавчої дирекції Фонду, а також з профспілковою організацією підприємства відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 25 серпня 2004 року №1112 "Деякі питання розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві". Після отримання вказаних документів заклад державної санітарно-епідеміологічної служби проводить обстеження підприємства для уточнення умов праці працівника в його присутності, представників роботодавця, робочого органу виконавчої дирекції Фонду, профспілкової організації з проведенням, у разі необхідності, вимірювань (досліджень) виробничих факторів і трудового процесу за кошти роботодавця (п.1.18) та в подальшому комісія складає акт санітарно-епідеміологічного обстеження об'єкта за формою 315-/0. З актом ознайомлюють працівника, робоче місце якого обстежувалось, що засвідчується його підписом (п.1.19 Порядку). Відповідно до п. 1.20 Порядку заклад державної санітарно-епідеміологічної служби протягом 5 робочих днів після складання та підписання акта всіма членами комісії готує санітарно-гігієнічну характеристику згідно з додатком 4. Пунктом 1.23 Порядку визначено, що санітарно-гігієнічна характеристика може бути використана протягом 5 років, якщо умови праці працівника за цей час не змінились, що підтверджується довідкою роботодавця (особи) відповідного закладу державної санітарно-епідеміологічної служби. Відповідно до п. Порядку 1.26. у разі незгоди з санітарно-гігієнічною характеристикою заявник має право оскаржити її у вищому закладі державної санітарно-епідеміологічної служби або в судовому порядку. З матеріалів справи встановлено, що 09.04.2014 року Криворізьким міським управлінням Головного управління Держсанепідслужби у Дніпропетровській області було складено «Санітарно-гігієнічну характеристику умов праці» [PERSON], вих. № 2/2-11-3/2264 від 09.04.2014 року. 26.09.2014 року ДУ «Укрндіпроммед» з метою надання доповнення та додаткового роз'яснення до Криворізького міського управління Головного управління Держсанепідслужби у Дніпропетровській області було надіслано запит за № 08/21-2152 на складання доповнення до санітарно-гігієнічної характеристики умов праці на працівника при підозрі у нього професійного захворювання з вказанням параметрів показників важкості за період роботи підземним електрослюсарем черговим та з ремонту обладнання. 12.05.2016 року Криворізьким міським управлінням Головного управління Держсанепідслужби у Дніпропетровській області було складено оновлену Санітарно - гігієнічну характеристику умов праці [PERSON], вих. № 2/2-11-3/1367. 21.09.2016 року головним лікарем ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» Шилохвост М.О. було надіслано уточнюючий запит начальнику Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області за вих. № 09/21-1887, щодо роз'яснення та доповнення санітарно-гігієнічної характеристик умов праці [PERSON] [INFO] за № 2/2-11-3/2264 від 09.04.2014 року та вих. № 2/2-11-3/1367 від 12.05.2016 року, щодо параметрів всіх шкідливих факторів за період роботи. На виконання вищевказаного листа начальником Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області скеровано відповідний припис керівнику ПрАТ «Євраз Суха Балка» з вимогою надати інформацію (документи) про умови праці [PERSON], [INFO], який працює електрослюсарем черговим та з ремонту устаткування на даному підприємстві у період з 01.06.2016 року. Відповідно до листа від 17.10.2016 року вих. №1056/4.6-3 щодо доповнення санітарно-гігієнічної характеристики умов праці [PERSON], [INFO] адресований ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» встановлено, що у зв`язку з реорганізацією в 2016 році структурних підрозділів умови праці [PERSON], працюючого електрослюсарем (слюсарем) черговим та з ремонту устаткування, обслуговування загального шахтного електроустаткування служби головного енергетика шахти «Ювілейна» ПрАТ «Євраз Суха Балка» у період з 01.06.2016 року по даний час, не змінилися та являються аналогічними умовами праці електрослюсаря (слюсаря) чергового та з ремонту устаткування раніше існуючої дільниці № 15 шахти «Ювілейна» ПрАТ «Євраз Суха Балка» Відповідно до листа за підписом директора з ОП, ПБ та ОНС ПрАТ «Суха Балка» вих. 63.1/1320 від 04.06.2018 року встановлено, що в 2016 році на ПрАТ «Суха Балка» Акт санітарно - епідеміологічного обстеження об`єкта, який стосується [PERSON], [INFO], що працював електрослюсарем (слюсарем) черговим та з ремонту устаткування у службі головного енергетика шахти «Ювілейна» не складався. Однак, слід зазначити, що оскаржувана санітарно-гігієнічна характеристика від 12.05.2016 року є доповненням до санітарно-гігієнічної характеристики, що складена 09.04.2014 року (яка в силу дії п. 1.23 Порядку складання та вимоги до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці може використовуватись п`ять років) де в п. 10 зазначено дату складання Акту санітарно - епідеміологічного обстеження об`єкта (форма 315/0) - 03 квітня 2014 року на відсутність якого посилається позивач як на підставі скасування санітарно-гігієнічної характеристики від 12.05.2016 року. Щодо посилань представника позивача про право на звернення до суду з даним позовом слід зазначити наступне. Згідно п.62 Постанови КМУ від 30.11.11р. №1232 "Деякі питання розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві" (далі за текстом - Постанова) усі випадки хронічних професійних захворювань незалежно від строку їх настання підлягають розслідуванню. Згідно п. 64 Постанови віднесення захворювання до професійного здійснюється відповідно до процедури встановлення зв'язку захворювання з умовами праці згідно з додатком 14 та переліку професійних захворювань, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 листопада 2000 р. № 1662. Пунктами 1, 3 Додатку №14 до Постанови визначено, що професійний характер хронічного захворювання (отруєння) встановлюється лікарсько-експертною комісією спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу (далі - комісія), склад якої затверджує керівник такого закладу. У разі потреби до роботи комісії залучаються спеціалісти (представники) закладів державної санітарно-епідеміологічної служби, підприємства, робочого органу Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань, первинної організації профспілки, членом якої є хворий, або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві відсутня). Рішення про зв'язок захворювання з умовами праці приймається на підставі клінічних, функціональних досліджень (амбулаторних або стаціонарних) з урахуванням відомостей, зазначених у: - копії трудової книжки - для визначення стажу роботи в умовах дії виробничих факторів; - виписці з амбулаторної картки (форма 025/у); - історії хвороби за весь період спостереження; - направленні хворого на комісію з медичним висновком лікаря-профпатолога; - санітарно-гігієнічній характеристиці умов праці; - інформаційній довідці про умови праці працівника, що складається фахівцями установи державної санітарно-епідеміологічної служби, яка здійснює державний санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємством, у разі підозри в нього професійного захворювання (отруєння); - висновку фтизіатра, нарколога та інших документах (у разі потреби); - актах за формою Н-5 і Н-1 (у разі гострого професійного захворювання (отруєння). В пункті 4 Додатку №14 до Постанови регламентовано, що висновок комісії спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу про наявність (відсутність) професійного захворювання видається працівникові, а копія надсилається головному спеціалістові з професійної патології Автономної Республіки Крим, області, мм. Києва та Севастополя за місцем роботи або проживання працівника та робочому органові Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань. До спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу в разі потреби для встановлення діагнозу може направлятися також хворий, який проходить обстеження у будь-якому науковому інституті (установі) медичного профілю. Пунктом 68 Постанови передбачено, що у спірних випадках остаточне рішення щодо встановлення діагнозу професійного захворювання приймається центральною лікарсько-експертною комісією державної установи "Інститут медицини праці Національної академії медичних наук України", у роботі якої мають право брати участь фахівці відповідного закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, лікувально-профілактичного закладу, спеціалізованого лікувально-профілактичного закладу, робочого органу виконавчої дирекції Фонду, спеціалісти (представники) підприємства, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві відсутня), представники вищого органу профспілки. Оскарження рішення зазначеної комісії у разі незгоди хворого або роботодавця здійснюється у судовому порядку. Згідно п. 70 Постанови спеціалізованими профпатологічними лікувально-профілактичними закладами стосовно кожного хворого складається повідомлення про професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 (далі - повідомлення за формою П-3) згідно з додатком 15. Відповідно до п. 72 Постанови працівникові видається під розписку медичний висновок лікарсько-експертної комісії спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу про наявність (відсутність) у нього професійного захворювання за формою згідно з додатком 16. Пунктом 74 Постанови визначено, що головний державний санітарний лікар Автономної Республіки Крим, області або міста утворює протягом трьох днів після отримання повідомлення за формою П-3 комісію з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання (далі - комісія з розслідування), до складу якої входять представник закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, який здійснює санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємством (голова комісії), представники лікувально-профілактичного закладу, роботодавця, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві відсутня), вищого органу профспілки, робочого органу виконавчої дирекції Фонду за місцезнаходженням підприємства, а також у разі потреби представники інших органів. Згідно п. 86 Постанови за результатами розслідування комісія складає акт проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П- 4. У разі незгоди члена комісії з розслідування із змістом акта за формою П-4 він його підписує, письмово викладає свою окрему думку, яка додається до акта і є його невід'ємною частиною, про що робиться відмітка у зазначеному акті (п. 87 Постанови). З матеріалів справи вбачається, що на підставі медичного висновку лікарсько-експертної комісії спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу про наявність професійного характеру захворювання від 10.11.2016р. протокол №1453 [PERSON], [INFO] протипоказана робота в підземних умовах, в умовах пилу, шуму, важкої фізичної праці та несприятливого мікроклімату та складено повідомлення про наявність вперше виявлених професійних захворювань від 10.11.2016 року. Актом розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 20.12.2016 року форма П-4 встановлено за яких обставин виникло професійне захворювання електрослюсаря (слюсаря) чергового та з ремонту устаткування (до 23.11.2016 року електрослюсар (слюсар) черговий та з ремонту устаткування з повним робочим днем в підземних умовах) [PERSON] Слід зазначити, що питання призначення страхових виплат врегульоване Законом України "Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування" від 23.09.1999 року, в редакції Закону від 28.12.2014р. Так, в частині 1 статті 43 Закону встановлено, що для розгляду справ про страхові виплати до Фонду подаються, зокрема акт розслідування нещасного випадку або акт розслідування професійного захворювання за встановленими формами та/або висновок МСЕК про ступінь втрати професійної працездатності застрахованого чи копія свідоцтва про його смерть. Статтею 44 Закону визначено, що Фонд розглядає справу про страхові виплати на підставі заяви потерпілого або заінтересованої особи за наявності усіх необхідних документів і приймає відповідні рішення у десятиденний строк, не враховуючи дня надходження зазначених документів. Рішення оформляється постановою, в якій зазначаються дані про осіб, які мають право на страхові виплати, розміри виплат на кожного члена сім'ї та їх строки або обґрунтування відмови у виплатах; до постанови додаються копії необхідних документів. Фонд може затримати страхові виплати до з'ясування підстав для виплат, якщо документи про нещасний випадок оформлені з порушенням установлених вимог. Статтею 45 Закону визначено, випадки у яких Фонд відмовляє у страхових виплатах і наданні соціальних послуг застрахованому, зокрема тоді, коли мали місце: навмисні дії, а також бездіяльність (приховування захворювань, невиконання приписів та обмежень лікаря) потерпілого, спрямовані на створення умов для настання страхового випадку; подання роботодавцем, іншими органами, що беруть участь у встановленні страхового випадку, або потерпілим Фонду свідомо неправдивих відомостей про страховий випадок; вчинення застрахованим умисного злочину, що призвів до настання страхового випадку. З системного аналізу наведених вище норм чинного законодавства слід дійти висновку, що санітарно-гігієнічна характеристика умов праці є лише одним із документів, на підставі якого лікарсько-експертною комісією спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу приймається рішення про зв'язок захворювання з умовами праці (п. 3 додатку№14 Постанови). Суд звертає увагу, що саме члени такої комісії несуть відповідальність за складання відповідного висновку, так само як інші органи, які долучені до встановлення професійного захворювання, за вчинення відповідних дій, що перебувають у їхній компетенції. З матеріалів справи вбачається, що остаточний діагноз професійного захворювання [PERSON] було прийнято лікарсько-експертною комісією спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу про наявність професійного характеру захворювання Українського НДІ Промислової медицини, у роботі якої мають право брати участь в т.ч. фахівці робочого органу виконавчої дирекції Фонду, які можуть надавати свої пояснення щодо обставин захворювання. При цьому, у разі незгоди, таке рішення згідно п.68 Постанови, може бути оскаржене хворим або роботодавцем у судовому порядку. Тобто, визначене чітке коло суб'єктів права оскарження рішення. Порядком складання та вимог до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці також не передбачено право оскарження такого висновку в судовому порядку відділенням Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань. Законом передбачений інший спосіб дій Фонду у разі виявлення ним порушення чинного законодавства заявником, зокрема шляхом затримки або відмови у страхових виплатах. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч.1 ст.16 ЦК України). Згідно ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що підстав для задоволення позову не має. Крім цього слід зазначити, що позивачем не доведено належними доказами обставини, що оспорювані ним санітарно-гігієнічна характеристики умов праці від 12.05.2016 року та висновок ЛЕК Українського НДІ промислової медицини порушує його цивільні, житлові, земельні, сімейні, трудові права, та що він є суб'єктом, який в силу закону має право на їх оспорення у такий спосіб.

Outcome: dismissed