Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-13 00:00:00

У лютому 2019 року [PERSON] звернувся до суду з вказаним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Добробут» про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що він разом зі своєю дружиною є співвласниками квартири [ADDRESS] , де постійно проживають однією сім`єю. Зазначають, що квартира знаходиться останньому поверсі вказаного двоповерхового будинку, над квартирою розташоване горище. У позовній заяві посилалається на те, що 31 липня 2018 року сталося залиття квартири з горищного приміщення , про що їм повідрмим о 8 годині ранку їх син, а самі вони в той час перебували на дачі. Лише у другій половині дня вдалося припинити протікання води з горища шляхом забиття у трубу опалення, що протікала, дерев`яної заглушик працівниками житлово-експлуатаційного підприємства відповідача. Як на доказ залиття квартири посилалися на Акт про залиття від 31.07.2018 , складений уповноваженими працівниками відповідача, відповідно до якого комісією встановлено, що залиття квартири № 7 відбулося при проведенні гідравличних випробувань теплотраси ОКП "Миколаївоблтеплоенерго" - в звязку з потраплянням підвищеного тиску води в систему опалення будинку відбувся прорив лежака на горищі. В результаті якої виявлено в квартирі протікання води з стелі в двох кімнатах, намокання шпалер, провисання стелі, на підлозі намокли коври, меблі, стоїть вода. Відповідач, на балансі якого перебуває система опалення будинку і який зобов`язався утримувати внутрішньо будинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування на ремонт, вживати своєчасних заходів до запобігання аварійним ситуаціям та їх ліквідації, відмовляється відшкодувати збитки в добровільному порядку. У зв`язку із цим, для встановлення дійсної вартості завданих збитків позивач звернувся до спеціаліста, відповідно до звіту якого за результатами будівельно-технічного та товарознавчого дослідження від 15 серпня 2018 , розмір завданої матеріальної шкоди, тобто вартість ремонтно-будівельних робіт, необхідних для усунення пошкоджень, що виникли унаслідок залиття квартири, складає 18 141,78 гривні, включаючи ПДВ 20%. Також такими діями відповідача йому завдано значної немайнової моральної шкоди, яка полягає у душевних стражданнях, він пережив значний стрес, докладва багато додаткових зусиль щодо ліквідації наслідків залиття квартири, а на теперішній час так і не має можливості там проживати в нормальних умовах, оскільки коштів на ремонт квартири не має, а на місті замокання так і залишилися плями та розвелася пліснява. 23 травня 2019 року від відповідача надійшов відзив на позов , в якому представник ТОВ "Добробут" директор Товариства Шаповалов А.В. просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. В обгрунтування своїх заперечень посилається на те, що ТОВ "Добробут" двйсно надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій на підставі укладеного договру між Миколаївською міською радою в особі Управління з використання та розвитку комунального майна ММР та Департаментом житлово-комунального господарства ММР з одного боку, та ТОВ "Добробут" з іншого боку. Натомість позивач не звертався до Товариства для складання Акту-претензії , що свідчить про невідповідність дій позивача вимогам ст. 27 ЗУ "Про дитлово-комунальні послуги". Товариство надає послуги на підставі затверджених рішень виконавчого комітету ММР №137 від 13.02.2017 року "Про мінімальний перелік посуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій" та № 512 від 08.06.2018 року "Про встановлення прибудинкових тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій у м.Миколаєві" . До даного переліку не входять послуги з поточного ремонту конструктивних елементів та інженерних систем. Згідно пункту 7 Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.08.2018 року № 219 " Про затвердження Порядку обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води" технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку складається з комплексу робіт , спрямованих на підтримку справності елементів системи чи заданих параметрів та режимів роботи обладнання внутрішньобудинкових систем за допомогою огляду, налагодження, регулювання і випробування систем , заміни швидкозношуваних елементів, заправки витратними матеріалами, змащення тощо , та не виключає обслуговування вузлів комерційного обліку. Отже, будь-які заміни в системі опалення не передбачені, що призводитиь до висновку, на думку відповідача, що ТОВ"Добробут" не є належним відповідачем по дані йсправі. Також позивачем не надано доказів , які б свідчили про те, що ТОВ "Добробут" своєю бездіяльністю спричинило порушення системи теплопотсачання, що у подальшому спрсинило залиття квартири. В додаткових запереченнях до відзиву від 01 липня 2019 року представник відповідача також зазначив, що саме працівниками ОКП "Миколаївоблтеплоенерго2 при проведенні гідравлічних випробувань 31 липня 2018 року пробним тиском тепломережі порушено "Правила технічної експлуатації теплових установок і мереж", а саме в порушення п.6.3.60 та п. 6.3.86, 6.3.73 мережу не було надійно відключено від системи споживача та непередбачено вплив випробування на систему споживача . 05 червня 2019 року до суду надані письмові пояснення третьої особи ОКП "Миколаївоблтеплоенерго", згідно яких обов`язки по забезпеченню управління та технічне обслуговування майном спірного будинку, до якого входить лежак центраізованого опалення на горищі будинку, в результаті проприву якого відбулося залиття квартири - входить до внутрішньобудинкових мереж теплопостачання, та відповідльність за його експлуатацію згідно вимог ЗУ "Про житлово-комунальні послуги" несе балансоутримувач- відповідач по справі. До того ж згідно п.6.3.33"Правил технічної експлуатації теплових установок і мереж" , затв. Наказом Міністерства палива і енергетики України № 71 від 14.02.2007 року слід запірну арматуру (вентилі та засувки), встановлену на теплових мережах, слід постійно тримати у стані, що забезпечує її вільне відкриття і повне закриття, відсутність порувань та витікань через фланцеві зєднання та сальникові ущильнення. Отже відповідач на момент виникнення аварії повинен був не тільки знати про відсутність працездатності запірної арматури (вентилі та засувки) , але й вчинити всіх заходів щодо підтримування у стані , що забезпечує її вільне відкриття і повне закриття. З приводу неузгодженості дій ОКП "Миколаївоблтеплоенерго" та ТОВ "Добробут" , то діючими нормативно-правовими актами не встановлено обовязок узгоджувати гідравлічні випрбування з утримувачем. В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали з викладених в позові підстав, обґрунтувавши поясненнями, просили суд позов задовольнити в повному обсязі. Додатково [PERSON] , пояснив, що це не перше залиття їх квартири, труби опалення на горищі знаходяться в жахливому стані і за весь час існування будинку їх ніколи не міняли, не вживає ніяких заходів щодо цього і відповідач. Представник відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю «Добробут» в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позову з підстав, вимкладених у відзиві та додаткових заперечннях, переважно з тих підстав, що врони ен є належними відмовідачем у справі, оскільки залиття квартири відбулося саме через дії працівників ОКП "Миколаївоблтеплоенерго" при проведенні гідравлічних випробувань тепломереежі, отже третя особа повиннна нести відповідальність за завдану шкоду. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову у зв`язку з наступним. З матеріалів справи вбачається, що відповідно до Свідоцтва про право власності на житло від 31.10.2002 року власниками двокімнатної квартири [ADDRESS] є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , яким належить по 1\\4 частині вказаної квартири. Відповідач не запереує, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Добробут» надає послуги з утримання будинку та прибудинкової території [ADDRESS] , на підставі договру між Миколаївською міською радою в особі Управління з використання та розвитку комунального майна ММР та Департаментом житлово-комунального господарства ММР з одного боку, та ТОВ "Добробут" з іншого боку. Товариство надає послуги на підставі затверджених рішень виконавчого комітету ММР №137 від 13.02.2017 року "Про мінімальний перелік посуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій" та № 512 від 08.06.2018 року "Про встановлення прибудинкових тарифів на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій у м.Миколаєві", отже відповідно до умов яких відповідач зобов`язався утримувати внутрішньо будинкові мережі систем холодного водопостачання , водовідведення , централізованого опалення, зливової каналізації в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування на ремонт, вживати своєчасних заходів до запобігання аварійним ситуаціям та їх ліквідації, усунення порушень щодо надання послуг в установлені законодавством строк. 31 липня 2018 року сталося залиття квартири позивача через прорив труби оплення внутрішньої мережі будинку на горищі при проведенні гідравличних випробувань теплотраси ОКП "Миколаївобленерго", що призвело до матеріальних збитків. Факт залиття квартири, виявлені пошкодження та дефекти, зафіксовано Актом від 31.07.2018 року . Згідно відповіді на звернення позивача до Депратаменту житлово-комунального господарства Миколаївської міської ради від 07.08.2018 року та від 08.10.2018 року - за інформацією ТОВ "Добробут" межею розподілу Товариства і ОКП "Миколаївоблтеплоенерго" є тепловий колодязь в дворі. в ході обстеження виявлено , що затоплення в кварирі № 7 виникло при проведенні гілравлічниз випробувань теплотраси силами ОКП в зв`язку з потраплянням підвищеного тиску води в систему опалення даного будинку виник прорив лежака на горищі. Рекомендовано звернутися до суду щодо відшкодування збитків з винних осіб. Як вбачається з листа ТОВ "Добробут" від 06.08.2018 року на адресу Департаменту ЖКХ - через неузгодженість дій тепломереж з Товариством виникла аварійна ситуація та була залита квартира № 7 . Для опресування вводів необхідна працездатність вентидлей (засувок) абовстановлення заглушек для запобігання повпадння тиску в систему опалення буинку в 16 атмосфер. В разі неможливості встановлення засувок на один з вентилів, необхідно узгоджувати випробування з ТОВ "Добробут", що не було зроблено з боку ОКП "Миколаївоблтеплоенерго". До того часу профілактичний ремонт системи опалення даного будинку, гідравлічні випробування на 6 атмосфер , але не більше, не проводилися.Тому існує можливість вдсутності працезаності різьбового вентиля ( запорна арматура в тепловому колодязі) . При виконанні рпобіт при підготуванні будинку до зими цей факт був би встановлений і вентиль був би замінений. Згідно відповіді на звернення [PERSON] від 07.09.2018 року ОКП "Миколаївтеплоенерго" - підприємтсов не немсе відповідальності за внутрішньобудинкову систему будинку , якщо затоплення відбулося внаслідок пориву трубопроводу внутрішньобудинкової ситеми опалення. Гідравлічні випробування для перевірки міцності і щільності трубопроводів ОКП проводило з додержанням вимог діючорго законодавства, жодних порушень технічних вимог до робіт такого типу підприємством допущено не було. За такого, відсутні правові підстави для відшкодування матеріальних збитків. Згідно наданого відповідачем Наряд-завдання № 3 матером ТОВ "Добробут" в період квітня-до 02.06.2018 року доручено електрогазозварнику та праціанику [PERSON] , осглянути запірну арматурур в колодязях, на воздушках, на елеваторних вузлах, іх закрити на міжопалювальний період. Згідно "Журналу відміток виходу на робочі місця та запис нарядів" ТОВ "Добробут" слідує, що працівнику Торопову 10.04.2018 року доручено закрити всі засувки по ТЕЦ, а потім майже кожного місяця доручалося перевіряти засувки в колодязі. Проте, суд звертає увагу на те, що ні на копії наданого наряду , ні в журналі обліку нараядів не міститься жодної відмітки про те, чи виконані вказані завдання і що відповідальною особою прийнято їх виконання. Згідно пояснень начальника теплового району № 2 ОКП "Миколаївтеплоенерго" [PERSON] , до обслуговування цього району входить і будинок за адресою позивача, 26 липня 2018 року колективом теплового району № 2 було розпочато підготовку до проведення гідравлічних випробувань теплової мережі ТК 20/14-14, до складу якої входить будинок [ADDRESS] . При цьому телефоном повідомили майстра ТОВ "Добробут" про початок випробувань, на що майстер їх запевнила, що запірна арматура, що відключає внутрішньобудинкові мережі від магістральних- знаходится в закритому стані. В тепловій камері, що знаходиться перед вказаним житловим будинком, заходиться запірна арматура- фланцевий та муфтовий вентилі, які було щільно закрито.Тільки після цього було здійснено заповнення системи водою та створено пробний підпвищений тиск у 1,6 МПА. Після цього було перевірено всю магістральну мережу, протікань не виявлено і не зафіксовано зниження тиску, що свідчило про успішність випробувань. Після цього тиск поступово знизили до 0,6 МПа, провели огляд трубовопроду і залишили в такому стані до 31.07.2018 року, на коли було призначено прийняття гідравлічних випробувань ПАТ "Миколаївська ТЕЦ". 31 липня 2018 року працівники теплового району № 2 в присутності інспектора ПАТ "Миколаївська ТЕЦ" почали підіймати тиск в тепловій мережі до 1.6 МПа, під час проведення гідравлічних випробувань мешканці будинку повідомли про провив внутрішньобудинкової системи теплопостачання будинку на горищі та залиття квартири. З метою запобігання подальшого залиття слбсар ОКП встановиви засувку на фланцевий вентиль в тепловій камері. При цьому складено акт, де зафіксовано що тепломережа , яка знаходиться на балансі ОКП пройшла гідравлічні випробвання та придатна до подальшої експлуатації. Відповідно до п. 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17 травня 2005 року, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Відповідно до додатку 4 до п. 2.3.6 Правил акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) складається комісією у складі: головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика), представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету; в якому описується, що трапилось і які наслідки (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено; з зазначенням причини залиття, аварії, що трапилась на системі ЦО, ГВС; акт повинен містити висновки і рекомендації комісії (надаються висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін.); члени комісії повинні підписати акт та з актом повинні бути ознайомлені мешканці квартир, які його також підписують. Як було встановлено у судовому засіданні, відповідач не заперечує факту залиття квартири позивача та фактично жодного заперечення проти розміру матеріальнної шкоди не надав і навіть на таке не посилався , проте заперечує свою вину у спричиненні залиття, в результаті якого було заподіяно шкоди майну позивачів. Для визначення вартості спричинених збитків суд керується Звітом про вартість матеріальних збитків № 195/08/18 від 23.08.2018 рку оцінювача ФОП [PERSON] , відповідного до якого розмір завданої матеріальної шкоди, який було заподіяно внаслідок залиття спірної квартири , визначено як вартість ремонтно-будівельних робіт та матеріалів, необхідних для усунення пошкоджень, що виникли унаслідок залиття квартири, та складає з врахуванням зносу 18 141,78 грн , в тому числі ПДВ . Згідно квитанції від 23.08.2018 року до прибуткового касового ордеру позивач сплатив за виконання звіту 1200грн., які також слід віднести до реальних збитків, понесених позивачем веаслідок залиття квартири. Постановою Пленуму Верховного суду України № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено судам, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої бути протиправними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина особи. Ст.ст.11,16 ЦК України, встановлено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної)та моральної шкоди іншій особі. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Ст. 22 ЦК України, передбачає, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати,які особа мусить зробити для відновлення свого порушенного права. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до ст. 386 ЦК України, встановлено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до змісту ч. 1 та ч. 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Частина 1ст. 81 ЦПК України визначає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з ч.1,2 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ч.1ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Згідно з п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, у разі залиття квартири складається відповідний акт. Типова форма цього акту міститься у додатку № 4 до Правил. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік):прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності: прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини: завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися із зазначенням причин.). У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року № 12/20-11-1975, також зазначено, що при складенні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. Якщо винуватець події відмовляється підписувати акт, необхідно запросити свідків з числа сусідів. Вони також можуть засвідчити факт затоплення та скласти опис пошкоджень та зіпсованого майна. Тобто факт залиття, характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень, перелік пошкоджених внаслідок - залиття речей та їх орієнтовна вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов`язкової участі винної особи. На підтвердження позовних вимог позивач надав належні та допустимі докази, які підтверджують факт залиття їхньої квартири, зокрема Акт, який складено самим відповідачем , (тому посилання у відзиві на його не відповідність вимогам Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 - суд не приймає до уваги) , яким зафіксовано, зокрема, сам факт залиття, а також причини залиття та завдані пошкодження. При цьому, для комісійного обстеження самим відповідачем не був запрошений представник ОКП "Миколаївтеплоенерго", яке директор ТОВ "Добробут" вважє винним у залитті квартири, отже порушення при складнні цього Акту допущені сами відповідачем і не можуть бути покладені у основу його заперечень. Відповідно до статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (далі - Закон) житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил; утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством; якість житлово-комунальної послуги - сукупність нормованих характеристик житлово-комунальної послуги, що визначає її здатність задовольняти встановлені або передбачувані потреби споживача відповідно до законодавства. Пунктом 2 статті 13 Закону встановлено, що послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій відносять до житлово-комунальних послуг і включають прибирання внутрішньо будинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньо будинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо. Закон України «Про житлово-комунальні послуги» регламентує права та обов`язки як споживача, так і виконавця цих послуг (статті 20, 21 цього Закону). Частиною другою статті 23 Закону визначено, що власник має право доручати повністю або частково розпоряджатися та управляти належним йому майном відповідно до закону та договору балансоутримувачу або управителю. Відповідно до пункту 5 частини другої статті 24 вищевказаного Закону балансоутримувач зобов`язаний забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил. Пунктом 8 частини другої статті 25 цього ж Закону, передбачено, що управитель повинен забезпечувати здійснення профілактичних, поточних, капітальних та аварійних ремонтів відповідно до встановлених стандартами, нормативами, нормами і правилами вимог щодо строків та регламентів. Відповідно до статей 176, 178 ЖК України, Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45, пункту 1.2.6 Примірного переліку послуг з утримання будинків та споруд, при будинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, затвердженого наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 10 серпня 2004 року № 150, Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, інших нормативно-правових актів, власник будинку здійснює ремонт даху. Власник житлового будинку (балансоутримувач житлового будинку або уповноважена ним особа) несе відповідальність перед власником квартири в разі незадовільного утримання будинку або ненадання в повному обсязі послуг, відповідно до законодавства. Відповідно до п. 32 Постанови Кабінету Міністрів України №630 від 21.07.2005 року «Про затвердження Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення», виконавець зобов`язаний проводити два рази на рік перевірку стану внутрішньо будинкових систем багатоквартирного будинку із складанням відповідного акта. Відповідно до підпункту 10 пункту 32 Постанови Кабінету Міністрів України, виконавець зобов`язаний утримувати внутрішньо будинкові мережі у належному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт. Відповідно до підпункту 18 пункту 32 Постанови Кабінету Міністрів України, виконавець зобов`язаний відшкодовувати збитки, завдані майну та / або приміщенню споживача та / або членів його сім`ї, шкоду, заподіяну його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання послуг, а також моральну шкоду в порядку та розмірі, які визначаються відповідно до законодавства і договору. Згідно Правил технічної експлуатації теплових установок і мереж, затверджених Наказом Міністерства палива та енергетики України від 14 лютого 2007 року N 71, із змінами і доповненнями, внесеними наказом Міністерства палива та енергетики України від 12 січня 2010 року N 2, наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 27 березня 2015 року N 183 , п 6.3.3. - межа відповідальності між споживачем і організацією, що постачає теплову енергію, за стан та обслуговування теплових мереж і систем теплопостачання визначається договором. За п. 6.3.7, 6.3.13 цих Правил, організацією, що експлуатує теплову мережу, має бути забезпечено справність огороджувальних конструкцій, що перешкоджають доступу сторонніх осіб до устатковання і до запірно-регулювальної арматури, та здійснено контроль за підтриманням в належному стані шляхів доступу до об`єктів мережі, а також за дорожніми покриттями і плануванням поверхонь над підземними спорудами. Експлуатуюча теплову мережу організація здійснює контроль гідравлічних випробувань на міцність і щільність теплових мереж, систем теплопостачання та теплоспоживання, обладнання теплових пунктів споживача після їх монтажу або ремонту на встановлений НД тиск, який не повинен перевищувати максимально допустимого пробного тиску для даних мереж, арматури, устатковання. За пунктом 6.3.27 цих Правил, організація, що експлуатує теплову мережу, повинна систематично, за графіком, здійснювати контроль стану будівельних конструкцій, трубопроводів і устатковання, антикорозійного покриття і теплової ізоляції трубопроводів теплової мережі із застосуванням сучасних ЗВТ і методів діагностики. Слід вести облік, систематизацію та аналіз виявлених дефектів за видами устатковання, виявляти причини, розробляти і впроваджувати заходи до запобігання виникненню дефектів. У разі відсутності сучасних ЗВТ і методів діагностики, як виняток, можливим є застосування шурфовок. За пунктом 6.3.30,6.3.33 цих Правил, секціонувальні засувки і запірна арматура в нормальному режимі мають перебувати в повністю відкритому або повністю закритому положенні; регулювати ними витрату теплоносія забороняється. Усю запірну арматуру, встановлену на теплових мережах, слід постійно підтримувати у стані, що забезпечує її вільне відкриття і повне закриття, відсутність парувань і витікань через фланцеві з`єднання та сальникові ущільнення. Разом з тим, за пунктом 6.3.54 цих правил, підземне прокладання теплової мережі разом з іншими інженерними мережами допускається: у каналах - з водопроводом, трубопроводами стисненого повітря тиском до 1,6 МПа, мазутопроводами, контрольними кабелями, призначеними для обслуговування теплових мереж; у тунелях - з водопроводами діаметром до 500 мм, кабелями зв`язку, силовими кабелями напругою до 10 кВ, трубопроводами стисненого повітря тиском не більше 1,6 МПа, трубопроводами напірної каналізації.6.3.59. Для перевірки міцності і щільності трубопроводів, запірної і регулювальної арматури після ремонту до початку опалювального періоду теплова мережа підлягає гідравлічним випробуванням на міцність і щільність відповідно до вимог НПАОП 0.00-1.11. Мінімальна величина пробного тиску має бути 1,25 робочого тиску, але не менше ніж: 1,6 МПа (16 кгс/см2) - для магістральних теплових мереж; 1,2 МПа (12 кгс/см2) - для розподільчих теплових мереж. У цьому випадку значення робочого тиску встановлюється технічним керівником організації, що експлуатує теплові мережі.Максимальна величина пробного тиску встановлюється за розрахунком на міцність згідно з НД, погодженим з Держпромгірнаглядом, з урахуванням місцевих умов. У кожному конкретному випадку значення пробного тиску встановлює технічний керівник організації, що експлуатує теплові мережі, у межах, обумовлених вище. За пунктом 6.3.60 Правил, для гідравлічних випробувань на міцність і щільність трубопроводи теплових мереж заповнюються водою з температурою не нижче ніж 5° C і не вище ніж 40° C. Результати випробувань оформлюються актом . На час проведення випробувань теплової мережі пробним тиском теплові пункти і системи теплоспоживання повинні бути надійно відключені За пунктами 6.3.72- 73 Правил, у процесі експлуатації теплових мереж необхідно: - підтримувати у справному стані все устатковання, будівельні та інші конструкції, здійснюючи їх своєчасний огляд і профілактичний ремонт; - спостерігати за роботою компенсаторів, опор, арматури, дренажів, ЗВТ та інших елементів устатковання, своєчасно усуваючи всі помічені дефекти і нещільності; - запобігати втратам тепла шляхом своєчасного відімкнення ділянок мережі, які на даний час не працюють; - відводити воду, що накопичується в каналах і камерах, своєчасно виявляти та відновлювати пошкоджену ізоляцію; - відводити своєчасно повітря з теплопроводів через повітряники, не допускати всмоктування повітря в мережу, підтримуючи необхідний надлишковий тиск у всіх точках мережі і системах споживання; - дотримуватись вимог щодо охорони праці та пожежної та техногенної безпеки. Персонал, який здійснює експлуатацію теплової мережі, має бути добре ознайомлений зі схемами, устаткованням і режимом роботи обслуговуваних ділянок, а також знати схему і режими роботи суміжних ділянок та їх вплив на режим роботи усієї мережі. На підставі вищенаведеного, суд приходить до висновку, що залиття квартири позивача сталось за умов неналежного утримання ТОВ «Добробут" внутрішньобудинкових опалювальної системи, за технічний стан якого товариство несе відповідальність. Навіть з доданих позивачем фотографій лежака на горищі, справжність яких представник відповідача не заперечував , вбчається, що стався "точечний" прорив труби опалення, ураженої іржою, незаізольованою, що свідчить про її несправний та пошкоджений стан, саме вналідок відсутності належного контролю за станом труб з боку балансоутримувача. Крім того, при наявності підземного маністрального тепломережі - відповідно до симог вказаних Правил, гідравлічні випробування в межах тиску у 1,6 МПа відбувалися в межах установленої допустимої норми, і до таких випробувань повинна була бути підготовлена внутрішньобудинкова мережа за будь-яких умов. Відповідачем не заперечувалося і те, що нагляд за належним станом запірної арматрури входив до обовязків працівників ТОВ "Добробут", проте належних доказів того, що контроль за станом цієї арматури здійснювався відповідно до Правил належним чином - суду не надано, адже доручити виконання цих обов`язків працівнику без відміток про здійснення контролю з боку щонайменше майстра, який видав відповідний наряд, за якістю та своєчасністю виконання доручення - не можна вважати належним виконанням обов`язку Товариства. Крім того, як вірно зауважив сам представник відповідача, при виконанні гідравлічних випробувань 26 липня 2018 року протікання не відбулося, натомість через пять днів при повторному запуску тиску в тепломережу протікання відбулося дразу - отже таке прямо свідчить про несправний стан цієї запірної арматури, а не про порушення технічних умов проведення випрбувань з боку працівників ОКП "Миколаївобленерго" . Побічно про неналежне виконання своїх обовязків з технічного обслуговування внутрішньобудинкових мереж з боку Товариства свідчить і той факт, що для ліквідації аварії був у отвір труби "забита дерев`яний чопік", а наряд на проведення зварювальних робіт по належному ремонту труби надано згідно журналу відповідача лише 02 жовтня 2018 року, хоча за це період можливо будо обгрунтовано допускати проведення ще робіт по підготовці системи до опалювального періоду. З чого вбачається поза розумним сумнівомя, що саме ТОВ "Добробут" повинно нести відповідальність у повному обсязі за шкоду, завдану залиттям квартири, оскільки саме першопричиною прориву лежака опалення на горищі стало неналежне технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку , енпроведення необхідного комплексу робіт, спрямованих на підтримку справності елементів системи та режимів роботи обладнання внутрішньобудинкових систем . Також, згідно із частинами першої, третьої статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення їх прав. Частина 2 вказаної статті передбачає, що моральна шкода, крім іншого полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди, визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставною для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначені розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. З урахуванням всіх обставин справи, суд вважає доведеним, що діями (бездіяльністю) відповідача, які потягли наслідком завдання матеріальної шкоди квартирі, належній позивачу, йому було завдано моральної шкоди, яка полягає у переживаннях з приводу пошкодження власності, необхідністю витрачання часу, пошуку засобів та можливостей з метою подолання наслідків заподіяння матеріальної шкоди, обмеженнях у можливості користуватись житлом. Визначаючи розмір моральної шкоди суд враховує характер, тривалість та обсяг заподіяних позивачу моральних страждань, істотність вимушених змін у його житті, а також вимоги розумності і справедливості та визначає розмір моральної шкоди, яка підлягає відшкодуванню в відповідачем в розмірі 3000,00 грн. При цьому суд вважає за можливе стягнути усю суму завданої шкоди на користь позивача, який проживає в квартирі разом з дружиною, яка також є співвласником квартири, він є власником особового рахунку за вказаною адресою , при цьому таке не позбавляє права інших співвласників квартири ( які відвідували всі судові засідання і не висловлювали заперечення щодо права [PERSON] на звернення до суду з такими вимогами про стягнення шкоди у повному обсязі ) звернутися до нього з відповідними вимогами про відшкодування ним шкоди, пропорційно їх частки у праві власності на квартиру в разі понесення ними вдповідних витрат . Згідно до положень статей 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню суми сплаченого судового збору.

Outcome: partial