Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-28 00:00:00

позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить скасувати інформаційну довідку № 350/4.6-7 від 06.09.2017 року про умови праці [PERSON] складену Управлінням з питань праці Головного управління Дерпраці у Дніпропетровській області та скасувати висновок ЛЕК від 07.11.2017 року, протокол № 1324 про наявність професійного характеру захворювання [PERSON]. Ухвалою судді від 21.05.2018 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 28.08.2018 року підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду. В обґрунтування позову зазначили, що висновком ЛЕК українського НДІ промислової медицини 07.11.2017 року встановлене професійне захворювання: Хронічне обструктивне захворювання першої-другої стадії (пиловий бронхід першої-другої стадії, емфізема легень першої-другої стадії) група В, ЛН першого-другого ступеня. Радикулопатія попереково-крижова L4-S1 не різко виражена майстру дільниці виробничого контролю рудо підготовки шахти "Октябрська" [PERSON] на підставі Інформаційної довідки про умови праці № 350/4.6-7 від 06.09.2017 року умов праці складеної Управлінням Держпраці у Дніпропетровській області. Відповідно до Висновку ЛЕК було складено Акт розслідування хронічного професійного захворювання від 05.01.2018р. Представник Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в місті Кривому Розі Дніпропетровської області, відповідно до Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 3.11.2011 року № 1232 підписав зазначений Акт з окремою думкою, оскільки вважає випадок не страховим, а інформаційна довідка про умови праці № 35/04.6-7 від 06.09.2017 року була складена з порушенням чинного законодавства України. У відповідності до п.91 Порядку розслідування та ведення обліку нешасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 30.11.2011р. № 1232 - контроль за своєчасністю і об'єктивністю розслідування причин професійних захворювань, документальним оформленням виконанням заходів щодо усунення причин здійснюють установи державної санітарно-епідеміологічної служби, робочі органи виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків, профспілки та уповноважені найманими працівниками особи з питань охорони праці відповідно до їх компетенції. Пунктом 33 цього Порядку - контроль за своєчасністю та об'єктивністю проведення розслідування нещасних випадків, підготовкою матеріалів розслідування веденням обліку нещасних випадків, вжиттям заходів до усунення причин нещасних випадків здійснюють органи державного управління, органи державного нагляду за охороною праці, виконавча дирекція Фонду та її робочі органи відповідно до компетенції. Відповідно до вимог п.10 ч. 1 ст.1 Закону від 23 вересня 1999 року №1105-XIV (з послідуючими змінами та доповненнями) «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування» страховим випадком є нещасний випадок на виробництві або професійне захворювання, що спричинили застрахованому професійно зумовлену фізичну чи психічну травму. Відповідно до Закону України №1105-ХІV "Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування", страхування від нещасного випадку здійснює Фонд соціального страхування від нещасних випадків, некомерційна самоврядна організація, що діє на підставі статуту, який затверджується її правлінням. Фонд у разі настання страхового випадку зобов'язаний у встановленому законодавством порядку своєчасно та в повному обсязі відшкодувати шкоду заподіяну працівникові внаслідок ушкодження його здоров'я виплачуючи йому грошові суми у вигляді одноразової допомоги, щомісячних страхових сум. Стаття 36 Закону передбачає, що усі види страхових виплат і соціальних послуг застрахованим та особам, які перебувають на їх утриманні, тобто фінансування страхових виплат, соціальних послуг та профілактичних заходів провадяться Фондом виключно за рахунок коштів цього Фонду. Отже, оскільки акт, складений за ф.П-4, є підставою для проведення страхових виплат з боку Фонду за рахунок коштів самого Фонду, тобто шляхом проведення грошових виплат, то безпосередньо зачіпаються майнові інтереси Фонду. Підставою для складання Акту за ф.П-4 є висновок ЛЕК про встановлення професійного захворювання № 1324 від 07.11.2017, а також Інформаційна довідка про умови праці № 350/4.6-7 від 06.09.2017р. Скасування зазначених документів дозволить відділенню вимагати проведення перерозслідування факту захворювання. 19.03.2018р. [PERSON] звернулася до відділення з заявою про призначення страхових виплат. Таким чином, у разі проведення страхових виплат, майнові інтереси відділення Фонду буде порушено. В судовому засіданні представник позивача позов підтримала з наведених вище підстав. Представник відповідача - головного управління Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області позовні вимоги не визнала з підстав викладених у відзиві на позов. Представник Третьої особи ПАТ "Криворізький залізорудний комбінат" в судовому засіданні проти позову заперечив, посилаючись на долучені до матеріалів справи письмові пояснення на позов. Представник Третьої особи [PERSON] - [PERSON] в судовому засіданні проти позову заперечила, посилаючись на долучені до матеріалів справи письмові пояснення на позов. Представник відповідача Українського науково-дослідного інституту промислової медицини в судове засідання не з`явився, надав суду заперечення на позов в яких наводить мотиви на підставі яких заперечує проти позову та просить відмовити в задоволенні позову, справу просить слухати без його участі. Заслухавши осіб, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні докази в їх сукупності, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню виходячи з наступного. Наказом Міністерства охорони здоров'я України від 13.12.2004р. №614 затверджено Порядок складання та вимоги до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці (далі за текстом - Порядок), який було прийнято на виконання постанови Кабінету Міністрів України від 25.08.2004 №1112 «Деякі питання розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві». Пунктом 1.3 Порядку визначено, що санітарно-гігієнічна характеристика умов праці складається в разі підозри в працівника професійного захворювання (отруєння) та є одним з документів, з урахуванням якого в кожному конкретному випадку вирішується питання про зв'язок хронічного захворювання (отруєння) з впливом виробничих факторів і трудового процесу (далі - виробничі фактори) з метою встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння). Згідно п.1.4 Порядку санітарно-гігієнічна характеристика складається лікарем з гігієни праці закладу державної санітарно-епідеміологічної служби за місцезнаходженням підприємства, де працює хворий, на запит керівника ЛПЗ. У зазначеному Порядку встановлено, що на робочі місця осіб, які працюють складається санітарно-гігієнічна характеристика умов праці, а на непрацюючих пенсіонерів та осіб, що не працюють, відповідно до п. 1.9 Порядку складається Інформаційна довідка про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання на підставі даних про умови праці на їх робочих місцях, при збережені останніх на підприємстві, де вони раніше працювали, отриманих на підставі даних закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, наукових досліджень (розробок), характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах. Обстеження підприємства для складання такої Інформаційної довідки, у разі необхідності, проводиться за участю представника робочих органів виконавчої дирекції зазначеного фонду. Згідно п. 1.14 Порядку для складання санітарно-гігієнічної характеристики головний державний санітарний лікар надсилає припис роботодавцю (особі) для надання необхідних документів за встановленою формою. Термін надання документів не повинен перевищувати 15 робочих днів з часу отримання офіційного запиту від головного державного санітарного лікаря. Матеріали подаються до закладу державної санітарно-епідеміологічної служби із супровідним листом. Пунктом 1.17 Порядку визначено, що документи згідно з додатком 3 роботодавець (уповноважений ним орган) (особа), а в разі ліквідації підприємства його правонаступник (особа) узгоджує з робочим органом виконавчої дирекції Фонду, а також з профспілковою організацією підприємства відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 25 серпня 2004 року №1112 "Деякі питання розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві". Після отримання вказаних документів заклад державної санітарно-епідеміологічної служби проводить обстеження підприємства для уточнення умов праці працівника в його присутності, представників роботодавця, робочого органу виконавчої дирекції Фонду, профспілкової організації з проведенням, у разі необхідності, вимірювань (досліджень) виробничих факторів і трудового процесу за кошти роботодавця (п.1.18) та в подальшому комісія складає акт санітарно-епідеміологічного обстеження об'єкта за формою 315-/0. З актом ознайомлюють працівника, робоче місце якого обстежувалось, що засвідчується його підписом (п.1.19 Порядку). Відповідно до п. 1.20 Порядку заклад державної санітарно-епідеміологічної служби протягом 5 робочих днів після складання та підписання акта всіма членами комісії готує санітарно-гігієнічну характеристику згідно з додатком 4. Пунктом 1.23 Порядку визначено, що санітарно-гігієнічна характеристика може бути використана протягом 5 років, якщо умови праці працівника за цей час не змінились, що підтверджується довідкою роботодавця (особи) відповідного закладу державної санітарно-епідеміологічної служби. Відповідно до п. Порядку 1.26. у разі незгоди з санітарно-гігієнічною характеристикою заявник має право оскаржити її у вищому закладі державної санітарно-епідеміологічної служби або в судовому порядку. Як вбачається з матеріалів справи, Головним управлінням 03.04.2017 року на адресу керівника ПАТ "Криворізький залізорудний комбінат" направлено припис № 377/4.6.-5 про надання роботодавцем документів, що необхідні для складання санітарно-гігієнічної характеристики умов праці (інформаційної довідки) працівника [PERSON], у зв'язку з підозрою у неї професійного захворювання. 06.09.2017 року лікарем з гігієни праці відділу з питань гігієни праці управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, на підставі отриманої відповіді на припис та отриманих документів від ПАТ "Криворізький залізорудний комбінат", видано Інформаційну довідку № 350/4.6-7 про умови праці працівника [PERSON]. З матеріалів справи встановлено, що 06.09.2017 року Криворізьким міським управлінням Головного управління Держсанепідслужби у Дніпропетровській області було складено «Інформаційну довідку про умови праці» [PERSON], вих. № 350/4.6-7 від 06.09.2017 року. Відповідно до п. 1.9 Порядку № 614 на непрацюючих пенсіонерів або осіб, що не працюють, складається Інформаційна довідка про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання на підставі даних про умови праці на їх робочих місцях, при збережені останніх на підприємстві, де вони раніше працювали, отриманих на підставі даних закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, наукових досліджень (розробок), характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах. При виникненні підозри на профзахворюваня після припинення контакту працівника з шкідливими виробничими факторами, а також у разі неможливості отримання даних про його умови праці (ліквідація підприємства, цеху, дільниці, робочого місця або в разі тривалої зупинки виробничого процесу, відсутності даних в архівах підприємства та закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, робота за кордоном тощо) інформаційна довідка складається на підставі даних трудової книжки, санітарно-гігієнічної характеристики умов праці на аналогічних робочих місцях, за результатами наукових досліджень за аналогічними професіями (п. 1.12 Порядку). Як вбачається з матеріалів справи, у зв'язку з виключенням із штатного розпису гірничої інспекції з технічного контролю якості руд шахти «Октябрська» ПАТ «Кривбасзалізрудком» посади майстра (з рудопідготовки) (п. 18 Акта за формою П-4 від 05.01.2018) інформаційна довідка № 350/4.6-7 від 06.09.2017 була складена на підставі санітарно-гігієнічної характеристики умов праці на аналогічних робочих місцях. Тим більше, що акт санітарно-епідеміологічного обстеження об'єкта за формою 315/0 складається щодо конкретного підприємства, а не робочого місця. Отже, зазначене позивачем порушення відповідача щодо внесення до інформаційної довідки № 350/4.6-7 від 06.09.2017 даних лабораторно-інструментальних досліджень, проведених не на робочому місці [PERSON], та стосовно відсутності акту санітарно-епідеміологічного обстеження об'єкта за формою 315/0 щодо конкретного робочого місця [PERSON] не знайшло нормативно-правового підґрунтя. Крім того, інформаційна довідка № 350/4.6-7 від 06.09.2017 складена у відповідності до вимог Додатку № 2 до Порядку № 614. Так, у зазначеному додатку вказано, що пункти 9-11 інформаційної довідки заповнюються при наявності відповідних даних, тому зауваження позивача щодо порушень відповідача, допущених під час заповнення п. 9.3 «Шкідливі речовини» та п. 9.12 «Показники важкості праці», не обгрунтовані та не підтверджені доказами, які б об'єктивно спростовували зазначені вище показники, або доводили їх невідповідність дійсним умовам праці [PERSON]. Відповідно до п. 1.14. Порядку № 614 для складання санітарно-гігієнічної характеристики головний державний санітарний лікар надсилає припис роботодавцю (особі) для надання необхідних документів за встановленою формою (додаток 3). Роботодавець (особа) несе відповідальність згідно з чинним законодавством за повноту та достовірність поданих документів (п. 1.16 Порядку № 614). Пунктом 1.26 Порядку № 614 визначено, що у разі незгоди з санітарно-гігієнічною характеристикою заявник має право оскаржити її у вищому закладі державної санітарно-епідеміологічної служби або в судовому порядку. Крім цього, слід зазначити, що обстеження підприємства для складання такої Інформаційної довідки, у разі необхідності, проводиться за участю представника робочих органів виконавчої дирекції зазначеного фонду. Щодо посилань представника позивача про право на звернення до суду з даним позовом слід зазначити наступне. Згідно п.62 Постанови КМУ від 30.11.11р. №1232 "Деякі питання розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві" (далі за текстом - Постанова) усі випадки хронічних професійних захворювань незалежно від строку їх настання підлягають розслідуванню. Згідно п. 64 Постанови віднесення захворювання до професійного здійснюється відповідно до процедури встановлення зв'язку захворювання з умовами праці згідно з додатком 14 та переліку професійних захворювань, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 листопада 2000 р. № 1662. Пунктами 1, 3 Додатку №14 до Постанови визначено, що професійний характер хронічного захворювання (отруєння) встановлюється лікарсько-експертною комісією спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу (далі - комісія), склад якої затверджує керівник такого закладу. У разі потреби до роботи комісії залучаються спеціалісти (представники) закладів державної санітарно-епідеміологічної служби, підприємства, робочого органу Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань, первинної організації профспілки, членом якої є хворий, або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві відсутня). Рішення про зв'язок захворювання з умовами праці приймається на підставі клінічних, функціональних досліджень (амбулаторних або стаціонарних) з урахуванням відомостей, зазначених у: - копії трудової книжки - для визначення стажу роботи в умовах дії виробничих факторів; - виписці з амбулаторної картки (форма 025/у); - історії хвороби за весь період спостереження; -направленні хворого на комісію з медичним висновком лікаря-профпатолога; - санітарно-гігієнічній характеристиці умов праці; - інформаційній довідці про умови праці працівника, що складається фахівцями установи державної санітарно-епідеміологічної служби, яка здійснює державний санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємством, у разі підозри в нього професійного захворювання (отруєння); - висновку фтизіатра, нарколога та інших документах (у разі потреби); - актах за формою Н-5 і Н-1 (у разі гострого професійного захворювання (отруєння). В пункті 4 Додатку №14 до Постанови регламентовано, що висновок комісії спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу про наявність (відсутність) професійного захворювання видається працівникові, а копія надсилається головному спеціалістові з професійної патології Автономної Республіки Крим, області, мм. Києва та Севастополя за місцем роботи або проживання працівника та робочому органові Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань. До спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу в разі потреби для встановлення діагнозу може направлятися також хворий, який проходить обстеження у будь-якому науковому інституті (установі) медичного профілю. Пунктом 68 Постанови передбачено, що у спірних випадках остаточне рішення щодо встановлення діагнозу професійного захворювання приймається центральною лікарсько-експертною комісією державної установи "Інститут медицини праці Національної академії медичних наук України", у роботі якої мають право брати участь фахівці відповідного закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, лікувально-профілактичного закладу, спеціалізованого лікувально-профілактичного закладу, робочого органу виконавчої дирекції Фонду, спеціалісти (представники) підприємства, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві відсутня), представники вищого органу профспілки. Оскарження рішення зазначеної комісії у разі незгоди хворого або роботодавця здійснюється у судовому порядку. Згідно п. 70 Постанови спеціалізованими профпатологічними лікувально-профілактичними закладами стосовно кожного хворого складається повідомлення про професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 (далі - повідомлення за формою П-3) згідно з додатком 15. Відповідно до п. 72 Постанови працівникові видається під розписку медичний висновок лікарсько-експертної комісії спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу про наявність (відсутність) у нього професійного захворювання за формою згідно з додатком 16. Пунктом 74 Постанови визначено, що головний державний санітарний лікар Автономної Республіки Крим, області або міста утворює протягом трьох днів після отримання повідомлення за формою П-3 комісію з проведення розслідування причин виникнення професійного захворювання (далі - комісія з розслідування), до складу якої входять представник закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, який здійснює санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємством (голова комісії), представники лікувально-профілактичного закладу, роботодавця, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві відсутня), вищого органу профспілки, робочого органу виконавчої дирекції Фонду за місцезнаходженням підприємства, а також у разі потреби представники інших органів. Згідно п. 86 Постанови за результатами розслідування комісія складає акт проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П- 4. У разі незгоди члена комісії з розслідування із змістом акта за формою П-4 він його підписує, письмово викладає свою окрему думку, яка додається до акта і є його невід'ємною частиною, про що робиться відмітка у зазначеному акті (п. 87 Постанови). З матеріалів справи вбачається, що на підставі медичного висновку лікарсько-експертної комісії спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу про наявність професійного характеру захворювання від 07.11.2017р. протокол №1324 [PERSON], 1961 р.н. протипоказана робота в підземних умовах, в умовах дії пилу, несприятливого мікроклімату та фізичного перевантаження. Повідомлення про наявність вперше виявленого професійного захворювання від 07.11.2017 року. Актом розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 05.01.2018 року форма П-4 встановлено за яких обставин виникло професійне захворювання майстра (до 14.07.2016 року майстер (з рудопідготовки) [PERSON]. Слід зазначити, що питання призначення страхових виплат врегульоване Законом України "Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування" від 23.09.1999 року, в редакції Закону від 28.12.2014р. Так, в частині 1 статті 43 Закону встановлено, що для розгляду справ про страхові виплати до Фонду подаються, зокрема акт розслідування нещасного випадку або акт розслідування професійного захворювання за встановленими формами та/або висновок МСЕК про ступінь втрати професійної працездатності застрахованого чи копія свідоцтва про його смерть. Статтею 44 Закону визначено, що Фонд розглядає справу про страхові виплати на підставі заяви потерпілого або заінтересованої особи за наявності усіх необхідних документів і приймає відповідні рішення у десятиденний строк, не враховуючи дня надходження зазначених документів. Рішення оформляється постановою, в якій зазначаються дані про осіб, які мають право на страхові виплати, розміри виплат на кожного члена сім'ї та їх строки або обґрунтування відмови у виплатах; до постанови додаються копії необхідних документів. Фонд може затримати страхові виплати до з'ясування підстав для виплат, якщо документи про нещасний випадок оформлені з порушенням установлених вимог. Статтею 45 Закону визначено, випадки у яких Фонд відмовляє у страхових виплатах і наданні соціальних послуг застрахованому, зокрема тоді, коли мали місце: навмисні дії, а також бездіяльність (приховування захворювань, невиконання приписів та обмежень лікаря) потерпілого, спрямовані на створення умов для настання страхового випадку; подання роботодавцем, іншими органами, що беруть участь у встановленні страхового випадку, або потерпілим Фонду свідомо неправдивих відомостей про страховий випадок; вчинення застрахованим умисного злочину, що призвів до настання страхового випадку. З системного аналізу наведених вище норм чинного законодавства слід дійти висновку, що санітарно-гігієнічна характеристика (Інформаційна довідка) умов праці є лише одним із документів, на підставі якого лікарсько-експертною комісією спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу приймається рішення про зв'язок захворювання з умовами праці (п. 3 додатку№14 Постанови). Суд звертає увагу, що саме члени такої комісії несуть відповідальність за складання відповідного висновку, так само як інші органи, які долучені до встановлення професійного захворювання, за вчинення відповідних дій, що перебувають у їхній компетенції. З матеріалів справи вбачається, що остаточний діагноз професійного захворювання [PERSON] було прийнято лікарсько-експертною комісією спеціалізованого профпатологічного лікувально-профілактичного закладу про наявність професійного характеру захворювання Українського НДІ Промислової медицини, у роботі якої мають право брати участь в т.ч. фахівці робочого органу виконавчої дирекції Фонду, які можуть надавати свої пояснення щодо обставин захворювання. При цьому, у разі незгоди, таке рішення згідно п.68 Постанови, може бути оскаржене хворим або роботодавцем у судовому порядку. Тобто, визначене чітке коло суб'єктів права оскарження рішення. Порядком складання та вимог до санітарно-гігієнічних характеристик умов праці також не передбачено право оскарження такого висновку в судовому порядку відділенням Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань. Законом передбачений інший спосіб дій Фонду у разі виявлення ним порушення чинного законодавства заявником, зокрема шляхом затримки або відмови у страхових виплатах. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч.1 ст.16 ЦК України). Згідно ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що підстав для задоволення позову не має. Крім цього слід зазначити, що позивачем не доведено належними доказами обставини, що оспорювані ним Інформаційна довідка від 06.09.2017 року та висновок ЛЕК Українського НДІ промислової медицини порушує його цивільні, житлові, земельні, сімейні, трудові права, та що він є суб'єктом, який в силу закону має право на їх оспорення у такий спосіб.

Outcome: dismissed