Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-05 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів про визнання недійсними результатів електронних торгів з реалізації нерухомого майна, результат яких оформлено протоколом проведення електронних торгів № 391322 від 06.03.2019 року. В обґрунтування позову зазначає, що на виконанні у приватного виконавця Бурмаги Є.А. знаходиться виконавче провадження № 57762504, відкрите 22 листопада 2018 року, з виконання виконавчого напису № 25407, виданого 31.10.2017 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським В.А., про стягнення з [PERSON] на користь ТОВ «Кредитні ініціативи» боргу в сумі 1327880, 15 грн. 18 грудня 2018 року приватним виконавцем Бурмагою Є . А . винесено постанову ВП № 57762504 про арешт майна [PERSON] , а саме двокімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] . В той же день останнім винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності-суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні. 19 грудня 2018 року Товарною біржею «Універсальна» складено звіт про оцінку вище зазначеної квартири, вартість якої визначено в сумі 104835 грн. 18 січня 2019 року приватним виконавцем направлено заявку № 75 до Черкаської філії Державного підприємства "СЕТАМ" щодо реалізації арештованого майна, шляхом проведення електронних торгів. 18 лютого 2019 року Черкаська філія Державного підприємства "СЕТАМ" у своєму листі № повідомила приватного виконавця Бурмагу Є.А., що тоги по лоту № 325978 не відбулися, про що сформовано відповідний протокол від 12.02.2019 року та присвоєно лоту новий № 332624. 06 березня 2019 року проведено електронні торги за реєстраційним номером 332624, переможцем яких став [PERSON] з ціновою пропозицією 105200 грн., про що між ним та організатором торгів складено відповідний протокол № 391322. 15 березня 2019 року приватним виконавцем [PERSON] складено акт про проведені електронні торги. Разом з тим, рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 28.03.2019 року визнано протиправними та скасовано постанови, винесені приватним виконавцем [PERSON] , у зазначеному виконавчому провадженні щодо арешту транспортних засобів боржника, арешту коштів боржника, розшук майна боржника, про опис та арешт майна боржника, тобто судом встановлено, що приватний виконавець не мав повноважень проводити виконавчі дії у виконавчому провадженні, оскільки позивач не був належним чином повідомлений про початок примусового виконання виконавчого напису нотаріуса № 25407 від 31.10.2017 року. Зазначене рішення суду постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2019 року залишено без змін. Крім того, реалізація оспорюваного майна відбулася на підставі звіту про оцінку майна з порушенням вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», які полягали в тому, що огляд об`єкту оцінки було проведено без доступу до нього, що потягло за собою визначення недостовірної вартості майна. Також, при зверненні стягнення на майно позивача приватним виконавцем порушено встановлений законом порядок такого звернення, що передбачає черговість звернення та допускається лише у випадку відсутності в нього достатніх коштів та рухомого майна. При цьому, приватному виконавцю було відомо, що за боржником зареєстровано транспортні засоби - легковий автомобіль TOYOTA LAND CRUISER та вантажний самоскид КАМАЗ 6520, на які теж було накладено арешт. Окрім того, в матеріалах виконавчого провадження наявні відомості щодо рахунків в установах банків, відкритих на ім`я позивача, на які також було накладено арешт. І на момент подачі заявки про реалізацію арештованого майна приватному виконавцю було відомо про наявність у позивача іншого майна. Позивач вважає, що дії та протиправна бездіяльність приватного виконавця призвела до реалізації належної йому квартири з порушенням норм чинного законодавства України, що призвело до завдання йому матеріальних збитків, а тому просить визнати недійсними електронні торги з реалізації нерухомого майна, протокол проведення електронних торгів та акт про проведені електронні торги. В судове засідання представник позивача [PERSON] не з`явився, надіславши клопотання про розгляд справи без його участі та по підтримання позовних вимог в повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] [PERSON] в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову, обґрунтовуючи це тим, що позивачем не доведено ті обставини, на які він посилається. Так, представник зазначає, що як на підставу для необхідності визнання торгів недійсними, позивач посилається на неправомірність дій приватного виконавця Бурмаги Є.А., однак дана обставина не відповідає дійсності, оскільки дії виконавця, що вчинені в межах виконавчого провадження, не відносяться до процедури проведення торгів і мають самостійний спосіб оскарження зацікавленими особами. Позивачем не доведено навіть наявність порушень при проведенні даних електронних торгів, тому просить відмовити у задоволенні позову. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, надавши заяву про визнання позову та розгляд справи без його участі, обґрунтовуючи це тим, що на даний час внаслідок проведення торгів він залишився і без грошових коштів і без квартири. Відповідач ДП "СЕТАМ" в судове засідання теж не з`явився, надіславши на адресу суду відзив на позов, в якому просить розглянути справу без участі представника «СЕТАМ», а також зазначає, що вимоги позивача є необґрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню. У поясненнях зазначає, що перевірка на відповідність вимогам законодавства ними не здійснюється, а тим більше не перевіряється, чи повідомлявся стягувач про визначення вартості майна. Державне підприємство «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Крім того, звертає увагу, що чинним на момент проведення оскаржуваних торгів Порядком не передбачалось обов`язку ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього і проведена оцінка повністю відповідає Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». При цьому, перевірка змісту заявки на проведення електронних торгів на відповідність вимогам законодавства організатором торгів не здійснюється, відповідальність за це несе приватний виконавець, а організатор перевіряє лише повноту заповнення заявки. Також посилається на правову позицію Верховного Суду України, викладену в постанові № 910/10136/17 від 02.05.2018 року, де зазначено, що дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Тому відповідач вважає, що ДП "СЕТАМ" жодним чином не порушило права позивача та не вчиняло жодних дій, які б свідчили про оспорювання будь-яких його прав чи свобод і просить відмовити в задоволенні позову. Вислухавши представника відповідача [PERSON] Є . А. Весеньова Є.В., вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтями 12, 81 ЦПК України передбачено обов`язок сторін доводити ті обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд. Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, на виконанні у приватного виконавця Бурмаги Є.А. знаходиться виконавче провадження № 57762504, відкрите 22 листопада 2018 року, з виконання виконавчого напису № 25407, виданого 31.10.2017 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським В.А., про стягнення з [PERSON] на користь ТОВ «Кредитні ініціативи» боргу в сумі 1327880, 15 грн. (а.с. 10-15). Відповідно до ст.ст. 1, 57 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього закону підлягають примусовому виконанню. 18 грудня 2018 року приватним виконавцем [PERSON] винесено постанову ВП № 57762504 про арешт майна [PERSON] , а саме квартири загальною площею 50,1 кв.м., житловою площею 29,1 кв. м., за адресою: [ADDRESS] (а.с. 16-18). Також приватним виконавцем [PERSON] в межах зазначеного виконавчого провадження винесено постанови про арешт транспортних засобів боржника - легковий автомобіль TOYOTA LAND CRUISER та вантажний самоскид КАМАЗ 6520, про арешт коштів боржника, про розшук майна боржника та про опис та арешт майна боржника (а.с. 27, 34-37). 18 грудня 2018 року приватним виконавцем Бурмагою Є . А . також винесено постанову ВП № 57762504 про призначення суб`єкта оціночної діяльності-суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні (а.с. 38-40). 19 грудня 2018 року Товарною біржею «Універсальна» складено звіт про оцінку вище зазначеної квартири, вартість якої визначено в сумі 104835,00 грн. без урахування ПДВ (а.с. 41-55). 18 січня 2019 року приватним виконавцем Бурмагою Є.А. направлено заявку № 75 до Черкаської філії Державного підприємства "СЕТАМ" щодо реалізації арештованого майна, шляхом проведення електронних торгів (а.с. 56-57). Як встановлено судом, що 06.03.2019 року згідно даних протоколу № 391322 проведення електронних торгів квартиру загальною площею 50,1 кв.м., житловою площею 29,1 кв. м., за адресою: [ADDRESS] реалізовано за ціною 105200,00 грн., переможцем визначено [PERSON] (а. с.58-60). 15 березня 2019 року приватним виконавцем [PERSON] складено акт про проведені електронні торги (аукціон) арештованого майна боржника (а. с.61-62). Звертаючись до суду з позовом, позивач просить визнати електронні торги по лоту № 332624 недійсними. Відповідно ч. 1 ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього кодексу. Оцінюючи зібрані докази в їх сукупності, суд вважає, що сукупність наявних по справі доказів свідчить про відсутність наданих позивачем на адресу суду об`єктивних доказів, підтверджуючих порушення його законних прав в ході проведення електронних торгів з реалізації нерухомого майна, оскільки як приватним виконавцем в рамках виконавчого провадження, так і ДП «СЕТАМ», при проведенні реалізації квартири були вчинені дії, передбачені Законом України «Про виконавче провадження». При цьому посилання позивача на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 28.03.2019 року, яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2019 року, відповідно до якого визнано протиправними та скасовано постанови, винесені приватним виконавцем [PERSON] у зазначеному виконавчому провадженні щодо арешту транспортних засобів боржника, арешту коштів боржника, розшук майна боржника, про опис та арешт майна боржника, неможливо взяти в основу доказів, оскільки вони не впливають на рішення у даній справі та стосуються оскарження дій виконавця, які передбачають інший порядок звернення до суду. Так, згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом України у постанові від 22 лютого 2017 року у справі N 6-2677цс16, порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом. Підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених положенням, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів; правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів. Однак, в порушення вимог ст. 81 ЦПК України, яка покладає обов`язок на кожну сторону довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, позивачем не надано суду доказів наявності істотних порушень вимог Порядку реалізації арештованого майна при проведенні електронних торгів, які вплинули або могли вплинути на результати торгів. Так, доводи позивача відносно неправомірності дій приватного виконавця не можуть бути взяті до уваги, оскільки дії виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження зацікавленими особами, і не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, виходячи з чого не підлягають задоволенню. Також суд вважає, що неможливо взяти до уваги твердження позивача щодо недостовірної та заниженої, на його думку, вартості майна та порушення Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», які полягали в тому, що огляд об`єкту оцінки було проведено без доступу до нього, що потягло за собою визначення недостовірної вартості майна, виходячи з наступного. У пункті 4.3. Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 512/5 від 02 квітня 2012 року, зазначено, що визначення вартості, оцінка майна боржника проводяться державним виконавцем або суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання в установленому законодавством порядку. Згідно з приписами статті 58 Закону України «Про виконавче провадження», визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден державний виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів встановлені Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно або якщо боржник чи стягувач заперечує проти передачі арештованого майна боржника для реалізації за ціною, визначеною державним виконавцем, державний виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна. Витрати, пов`язані з призначенням суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання, несе сторона, яка оспорює вартість майна, визначену державним виконавцем. Як зазначалося вище, на вимогу ст. 20 Закону України «Про виконавче провадження» приватним виконавцем було винесено постанову від 18.12.2018 року, якою призначено суб`єктом оціночної діяльності - суб`єкта господарювання - Товарну біржу «Універсальна» для участі у виконавчому провадженні для виготовлення письмового звіту про призначення вартості описаного та арештованого майна боржника. 19.12.2018 року суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання Товарною біржею «Універсальна» було виготовлено звіт про проведення незалежної оцінки нерухомого майна боржника, а саме: квартиру загальною площею 50,1 кв.м., житловою площею 29,1 кв. м., за адресою: [ADDRESS] , згідно висновку якого вартість квартири за порівняльним підходом становить 104835,00 грн. 00 коп. (без врахування ПДВ). Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» визначено правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів. Як передбачено ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», оцінка майна, майнових прав - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. При цьому, ч. 2 ст. 32 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено, що оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності - суб`єкти господарювання несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору, зокрема за недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна, відповідно до умов договору та закону. Отже, чинним законодавством України передбачено підстави відповідальності суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання в разі неналежного виконання (зокрема, недостовірності чи необ`єктивності оцінки майна) ним своїх обов`язків. Згідно ч. 1 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. Тобто, звіт про оцінку майна (висновок оцінювача) за своєю сутю є лише результатом практичної діяльності фахівця - оцінювача з визначених питань, а не актом державного органу. Аналогічну правову позицію викладено і в постанові Великої палати Верховного Суду від 13.03.2018 року у справі № 914/881/17 про те, що звіт по оцінку майна є документом, який фіксує дії суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо оцінки майна, здійснювані ним у певному порядку та спрямовані на виконання його професійних обов`язків, визначених законом і встановлених відповідним договором. Звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності. Отже, встановлена правова природа звіту про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду щодо застосування до нього наслідків, пов`язаних зі скасуванням юридичних актів чи визнанням недійсними правочинів. Також суд враховує той факт, що реалізація майна позивача проводилася за допомогою електронних торгів. Це означає, що зацікавлені у купівлі майна учасники пропонують цінові пропозиції вищі за початкову вартість. Переможцем торгів визнається особа, яка запропонувала найбільшу ціну, що було досліджено судом та зазначено судом першої інстанції в рішенні, з чим повністю погоджується апеляційний суд. Таким чином, у випадку наявності попиту на майно та навіть встановлення початкової ціни реалізації нижчої від ринкової, це не означатиме, що майно буде продано за заниженими цінами. Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5 «Про затвердження Порядку реалізації арештованого майна» затверджено Порядок реалізації арештованого майна, уповноважено ДП «Сетам» на здійснення заходів із супроводження програмного забезпечення системи реалізації майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у ній, на організацію та проведення електронних торгів, торгів за фіксованою ціною та на виконання інших функцій, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом. За змістом п. 1 Порядку, електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну; лот - одиниця арештованого майна, що виставляється для продажу на електронних торгах або торгах за фіксованою ціною. Організатор електронних торгів, торгів за фіксованою ціною (далі - Організатор) - державне підприємство, яке належить до сфери управління Міністерства юстиції України та уповноважене відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи реалізації арештованого майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів та торгів за фіксованою ціною, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Таким чином, електронні торги є спеціальною процедурою продажу майна, за результатами якої власником майна стає покупець, який у ході торгів запропонував за нього найвищу ціну. Відповідно до пункту 3 розділу II Порядку, державний (приватний) виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після закінчення десятиденного строку для подання заперечень сторін виконавчого провадження проти визначення вартості (оцінки) майна у разі відсутності таких заперечень готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу, і направляє його начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі до Системи для проведення реалізації майна разом із документами. У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець) підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 3 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обгрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Статтею 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно зі ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до вимог ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Оцінюючи надані сторонами докази в їх сукупності, суд приходить до обґрунтованого висновку про те, що проведення електронних торгів не суперечило актам законодавства, позивачем не доведено наявність порушень при проведенні електронних торгів, та не вказано як саме ці порушення, як вважає позивач, вплинули на результати торгів. З урахуванням того, що позивачем не обґрунтовано та не доведено належними і допустимими доказами, як описані ним порушення вплинули на результат торгів, і як саме це порушило його права, а відтак в задоволенні позову слід відмовити. З урахуванням того, що позивач відповідно до довідки до акту огляду МСЕК № 127746 від 12.10.2018 року являється інвалідом ІІ групи безтерміново і звільнений від сплати судового збору згідно з п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", то судовий збір компенсується за рахунок держави, що узгоджується з вимогами ст. 141 ЦПК України. На підставі викладеного, Наказу Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5 «Про затвердження Порядку реалізації арештованого майна», ст.ст. 3,12,32 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», ст.ст. 1,57,58 Закону України «Про виконавче провадження», ст. 215 ЦК України та,

Outcome: dismissed