Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-17 00:00:00

Начальник Управління Державного агентства рибного господарства у Вінницькій області звернувся в суд з позовом, в якому просить стягнути з відповідача 1377 грн. за шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №000435 від 02.06.2018 року, в період часу з 07-00 год. по 09-00 год. на р. Дохна поблизу с. Устя Бершадського району Вінницької області [PERSON] здійснював незаконний вилов риби з використанням забороненого сітного знаряддя лову - "хватки". В результаті виловлено: карась сріблястий - 20 екз., краснопірка - 2 екз., лящ - 2 екз., товстолоб - 1 екз., сазан - 1 екз., загальною вагою 3,960 кг. Своїми діями [PERSON] порушив п. 3.15. Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, ст.ст. 27, 52-1, 63 Закону України «Про тваринний світ» ,тобто здійснив правопорушення, передбачене ч.4 ст. 85 КУпАП. Постановою Бершадського районного суду Вінницької області від 04.07.2018 року відповідача визнано винним у вчиненні вищевказаного правопорушення та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу. Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 року "Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів", шкода, завдана діями [PERSON] складає 1377,00 грн. Представник позивача в судове засідання не з'явився, надав заяву, в якій просить розглянути справу в його відсутність, позов підтримує. Відповідач [PERSON] надав суду письмову заяву, в якій позовні вимоги визнав та просив розгляд справи проводити без його участі. Устянський сільський голова, як представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, також надав через канцелярію суду письмову заяву про розгляд справи без участі представника сільської ради. Даний позов надійшов до суду 04.01.2019 року, та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями, був переданий для розгляду судді Хмель Р.В. 08.01.2019 року було направлено запит на уточнення місця реєстрації відповідача, відповідь на який надійшла до суду 17.01.2019 року. Ухвалою від 18.01.2019 року відкрито спрощене позовне провадження та призначено перше судове засідання на 27.02.2019 року. В подальшому судове засідання було відкладено до 18.03.2019 року. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення з наступних підстав. Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини. З постанови Бершадського районного суду в справі №126/1646/18 від 04.07.2018 року вбачається, що [PERSON] було визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу. Суть даного правопорушення згідно з вказаною постановою та протоколом про адміністративне правопорушення №000435 від 02.06.2018 року, полягає у тому, що 02.06.2018 року, в період часу з 07-00 год. по 09-00 год. на р. Дохна поблизу с. Устя Бершадського району Вінницької області [PERSON] здійснював незаконний вилов риби з використанням забороненого сітного знаряддя лову - "хватки". В результаті виловлено: карась сріблястий - 20 екз., краснопірка - 2 екз., лящ - 2 екз., товстолоб - 1 екз., сазан - 1 екз., загальною вагою 3,960 кг. Відповідно до розрахунку матеріальної шкоди, сума заподіяних правопорушенням збитків складає 1377 грн. Відповідно до ст.66 Конституції України кожен зобов'язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ч.4, ч. 6 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов'язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи зчинені вони цією особою. Відповідно до ст.1166 ЦК України шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю особистим майновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч.ч.1, 3 ст.111 Водного кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи зобов'язані відшкодувати збитки, завдані ними внаслідок порушень водного законодавства, в розмірах і порядку, встановлених законодавством України. Притягнення винних у порушенні водного законодавства до відповідальності не звільняє їх від обов'язку відшкодування збитків, завданих ними внаслідок порушення водного законодавства. У відповідності до ст. 10 Закону України "Про тваринний світ" громадяни відповідно до закону зобов'язані, серед іншого, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ст.27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об'єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об'єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об'єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Відповідно до ч.4 ст. 63 Закону України "Про тваринний світ" підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Згідно ст. 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. Законодавством України громадянам гарантується право загального використання природних ресурсів для задоволення життєво необхідних потреб (естетичних, оздоровчих, рекреаційних, матеріальних тощо) безоплатно, без закріплення цих ресурсів за окремими особами і надання відповідних дозволів, за винятком обмежень, передбачених законодавством України. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах. Відповідно до положень п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999 забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань. Відповідно до п.6.3 Правил любительського і спортивного рибальства застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування в повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству, внаслідок порушення Правил рибальства. Згідно п.9 Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1126 від 18.07.1998, вимоги щодо здійснення любительського і спортивного рибальства та застосування знарядь і способів лову (добування), норми, заборонені місця і його терміни, встановлюються правилами любительського і спортивного рибальства за басейно-територіальним принципом, затверджуються Мінагрополітики за поданням Держрибагентства, погодженим з Мінприроди. Згідно п.2 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об'єктах України, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 33 від 18.03.1999, сітки відносяться до промислових знарядь лову. Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного суду України від 24.10.2003 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» передбачено, що при розгляді позовів про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до п.20 Постанови Пленуму Верховного суду України від 10.12.2004 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» при визначенні розміру шкоди, заподіяної водним живим ресурсам, залежно від конкретних обставин справи застосовуються такси, затверджені постановами Кабінету Міністрів України від 19 січня 1998 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів риб та інших об'єктів водного промислу» або від 21 квітня 1998 р. Тому враховуючи те, що внаслідок порушення відповідачем незаконного вилову риби забороненим знаряддям лову, завдано шкоду навколишньому природному середовищу, яка ним у добровільному порядку не відшкодована, суд дійшов висновку, що з відповідача слід стягнути 1377 гривень шкоди, завданої внаслідок порушення природоохоронного законодавства. На підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути судові витрати по оплаті судового збору в розмірі 1762 грн.

Outcome: approved