Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-11 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про стягнення страхового відшкодування та просив стягнути з Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ВУСО» на його користь суму страхового відшкодування у розмірі 11272 грн. 74 коп. та витрат на оплату послуг експерта авто товарознавця в розмірі 1500 грн., а всього 12772 грн. 74 коп. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що 01.09.2019 року на автошляху Харків - Сімферополь на 325 км + 150 м сталася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу "DAF FT 95 XF" д.р.н. [NUMBER] з причепом "Beckum Bau" д.р.н. [NUMBER] під керуванням [PERSON] , цивільно-правова відповідальність якого застрахована в ПрАТ "СК "ВУСО" згідно поліса ОСЦПВВНТЗ № АМ/8489043, який діяв на дату ДТП та транспортного засобу "Peugeot Expert", д.р.н. [NUMBER] під керуванням [PERSON] , власник автомобіля [PERSON] . Внаслідок ДТП автомобілі отримали механічні пошкодження. Постановою Ленінського районного суду м. Миколаєва від 12.12.2019 року по справі № 489/5052/19 [PERSON] було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП з накладенням адміністративного стягнення у вигляді штрафу на користь держави. 03.09.2019 року [PERSON] , як представник [PERSON] звернувся до ПрАТ "СК "ВУСО" із повідомлення про ДТП, заявою про виплату страхового відшкодування на рахунок СТО на якому будуть проводитися ремонті роботи, направив запрошення на незалежну судову експертизу та надав весь необхідний пакет документів. 10.10.2019 року Відповідач частково виконав своє зобов`язання та сплатив страхове відшкодування у розмірі 24293,69 грн., без узгодження такого розміру із [PERSON] . Розмір страхового відшкодування Відповідачем було виплачено на підставі Звіту № 398/0-19 від 05.10.2019 року, складеного суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] . Позивач вказує, що оцінювачем [PERSON] було порушено пункти 1.3, 5.1, 5.5, 8.1, 8.5 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, п. 56 Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", а саме складання звіту на підставі фотографій, без особистого огляду пошкодженого транспортного засобу, що суперечить вимогам Методики, якою встановлено особистий огляд КТЗ оцінювачем (експертом). Оскільки, оцінювач [PERSON] особисто не оглядав пошкоджений транспортний засіб, то ним не було враховано всі запасні частини, а також занижено вартість ремонтних робіт та лакофарбового матеріалу. Представником ПрАТ "СК "ВУСО", який здійснював особистий огляд пошкодженого транспортного засобу "Peugeot Expert", д.р.н. [NUMBER] був [PERSON] (аварійний комісар), що підтверджується: 1) актом технічного огляду колісного транспортного засобу від 19.09.2019 року; 2) інформаційною довідкою щодо огляду пошкодженого транспортного засобу. Також, Позивач зазначає, що на сайті Нацкомфінпослуг розміщений реєстр аварійних комісарів. Згідно вказаного реєстру строк дії свідоцтва [PERSON] закінчився 09.12.2018 року, в той час, як огляд пошкодженого транспортного засобу він здійснював 19.09.2019 року. Таким чином, на момент проведення огляду аварійний комісар [PERSON] взагалі не мав діючого свідоцтва. Позивачем було замовлено проведення незалежної експертизи та згідно висновку судового експерта Дроздова Ю.В. № 3809/19/19 від 23.09.2019р. вартість матеріального збитку (тобто вартість відновлювального ремонту з урахуванням фізичного зносу автомобіля) завданого власнику автомобіля "Peugeot Expert", д.р.н. [NUMBER] внаслідок його пошкодження складає 35566,43 грн. Судовий експерт Дроздов Ю.В. був особисто присутнім під час огляду КТЗ, його висновок № 3809/19/19 від 23.09.2019р. складено у відповідності до вимог Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів. Крім того, експертний висновок № 3809/19/19 від 23.09.2019 року містить зазначення, що він підготовлений для подання до суду або страхової компанії згідно з вимогами діючого законодавства України, та підтвердження власного підпису експерта про попередження про кримінальну відповідальність відповідно до ст. 384 КК України. На підтвердження ремонту автомобіля Позивачем було надано акт № 21 від 16.10.2019 року прийому-передачі виконаних робіт та банківських чек про оплату ремонтних робіт. На сьогоднішній день, Відповідач недоплатив позивачу страхове відшкодування в розмірі: 11272,74 грн., що розраховується наступним чином: 35566,43 грн. - 24293,69 грн., де 35566,43 грн. - вартість відновлювального ремонту з урахуванням фізичного зносу відповідно до експертизи; 24293,69 грн. - фактично сплачене страхове відшкодування Відповідачем. Також, Позивач просить стягнути з Відповідача витрати на оплату послуг експерта авто товарознавця в розмірі 1500,00 грн. Ухвалою від 24 січня 2020 року по справі було відкрито спрощене позовне провадження та призначено судове засідання. ПрАТ "СК "ВУСО" не погодившись з позовними вимогами надав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що свої зобов`язання виконав належним чином та перерахував страхове відшкодування у строк встановлений ст. 36 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Вказував, що в експертизі наданій позивачем містяться зайві складникові в порушення вимог п.8.5.3 Методики, що призвело до збільшення вартості відновленого ремонту. У звіті позивачки є заміна дверей вартістю 21975,19 грн., яка підлягає відновленню ремонтом відповідно до Методики п.8.5.3., що призвело до збільшення вартості відновлювальних робіт. Вважають, що позивачем не надано допустимих та належних доказів, які б свідчили про порушення його прав зі сторони ПрАТ «СК ВУСО» та про обґрунтованість та законність позовних вимог. Представник Позивача надав відповідь на відзив у якому вказав, що Відповідач в порушенняп.36.2 ст.36 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» не узгодив із Позивачем розмір страхового відшкодування, Позивач скористався своїм правом передбаченим п. 34.4 ст. 34 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» та залучив експерта для визначення розміру заподіяної шкоди. Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 106 ЦПК України: Учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Зазначив, що судовий експерт Дроздова Ю.В. був особисто присутнім під час огляду КТЗ, його висновок № 3809/19/19 від 23.09.2019р. складено з урахуванням Методики товарознавчої експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів, Закону України «Про судову експертизу», Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майнових прав», Інструкції про особливості здійснення судово-експертної діяльності атестованими судовими експертами, що не працюють у держаних спеціалізованих експертних установах, комп`ютерної системи для складання ремонтних калькуляцій AUDATEX, типового формуляру AUDATEX по ідентифікації, запчастинам і працезатратам автомобіля, Довідника «Бюлетень авто товарознавця», даних мережі Інтернет. В той час, як Звіт № 398/0-19 від 05.10.2019 року, складений суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] виконаний із суттєвими порушеннями Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів.Даний Звіт складено із порушенням вимог п.п. 1.3, 5.1, 5.5, 8.1, 8.5 Методики, п. 56 Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", а саме огляд пошкодженого транспортного засобу оцінювачем взагалі не здійснювався, не було враховано всі пошкодження, занижена вартість запасних частин та ремонтних робіт, тому вказаний Звіт № 398/0-19 від 05.10.2019 року не є належним та допустимим доказом в розумінні статей 77, 78 ЦПК України. Щодо огляду пошкодженого транспортного засобу представником відповідача [PERSON] (аварійний комісар), то згідно реєстру аварійних комісарів строк дії свідоцтва [PERSON] закінчився 09.12.2018 року, в той час, як огляд пошкодженого транспортного засобу він здійснював 19.09.2019 року. Таким чином, на момент проведення огляду аварійний комісар [PERSON] взагалі не мав діючого свідоцтва. Посилання Відповідача, що збільшення відновлювального ремонту було за рахунок заміни дверей передніх лівих, а не їх ремонту є безпідставними, оскільки судовий експерт Дроздов Ю.В. зробив відповідні заміри та встановив, що ''двері передні ліві'' підлягають саме заміні, що зафіксовано в Протоколі огляду транспортного засобу та додатково підтверджується фотографічними зображеннями (копії Протоколу та фотографічні зображення містяться в матеріалах справи). В той час, як оцінювач [PERSON] особисто не оглядав пошкоджений транспортний засіб, заміри не робив, а відповідно і не міг достовірно знати розмір пошкоджень. Також, представник Позивача направив до суду додаткові письмові пояснення в яких зазначив, що механізм визначення і фіксації пошкоджень КТЗ, алгоритм визначення обсягу робіт з відновлення пошкодженого КТЗ, порядку та особливостей розрахунку вартості відновлювального ремонту і матеріального збитку встановлюється з урахуванням Методики визначення обсягу ремонтних дій необхідних при встановлені розміру матеріального збитку, заподіяного власнику колісного транспортного засобу, дата державної реєстрації в реєстрі методик проведення судових експертиз 12.09.2014 року. Даною методикою керувався і судовий експерт Дроздов Ю.В. при визначення вартості матеріального збитку заподіяного власнику пошкодженого транспортного засобу "Peugeot Expert", д.р.н. [NUMBER] , в списку використаних джерел судового експерта дана методика під № 2. Вказана Методика визначає в яких випадках необхідна заміна деталі, а в яких лише ремонт. В протоколі огляду судового експерта Дроздова Ю.В. зазначено про деформування передніх лівих дверей із утворенням вм`ятин та розривом металу. В протоколі огляду складеного представником страхової компанії [PERSON] (аварійний комісар), який особисто оглядав пошкоджений ТЗ також зазначено, що двері передні ліві деформовані в нижній частині з розривом металу і пошкодженням каркасу. Відповідно до п. 16.4.9 Методики підлягають заміні кузовні складники виконані у вигляді панелей за наявності: розриву або пробою металу, окрім КТЗ з коефіцієнтом Ез - 0.7. Згідно висновку судового експерта Дроздова Ю.В. коефіцієнт зносу пошкодженого КТЗ складає 0,5579, а згідно звіту оцінювача [PERSON] коефіцієнт зносу пошкодженого КТЗ складає 0,56. Судовий експерт Дроздов Ю.В. робив відповідні заміри, що вбачається із копій фотографій (заміри пошкоджень зафіксовані спеціальною лінійкою, що вбачається із фото у місцях пошкодженнях), в той час, як аварійний комісар [PERSON] ніяких замірів не робив. Таким чином, згідно до п. 16.4.9 Методики передні ліві двері підлягають саме заміні, а не ремонту, про що вірно зазначено у своєму висновку судовим експертом Дроздовим Ю.В. Оскільки на сьогоднішній день зобов`язання Відповідачем належним чином не виконане, позивач вважає, що відповідач порушує його законні права та інтереси, які підлягають захисту у суді. У судове засідання позивач та його представник не з`явилися, представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, підтримав позовні вимоги у повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечував. Представник відповідача Шилін В.А. у судове засідання не з`явився, але до його початку надав клопотання про розгляд справи без участі представника відповідача, за результатами розгляду справи позовні вимоги просив залишити без задоволення. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Згідно ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно частини 1 та 2 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Судом встановлено, що 01.09.2019 року автошляху Харків - Сімферополь, на 325 км + 150 м сталася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу "DAF FT 95 XF" д.р.н. [NUMBER] з причепом "Beckum Bau" д.р.н. [NUMBER] під керуванням [PERSON] , цивільно правова відповідальність якого застрахована в ПРАТ "СК "ВУСО" згідно поліса ОСЦПВВНТЗ № АМ/8489043, який діяв на дату ДТП та транспортного засобу "Peugeot Expert", д.р.н. [NUMBER] під керуванням [PERSON] , власник автомобіля [PERSON] . Постановою Ленінського районного суду м. Миколаєва від 12.12.2019 року по справі № 489/5052/19 [PERSON] було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП з накладенням адміністративного стягнення у вигляді штрафу на користь держави. Відповідно до правилст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. В результаті дорожньо-транспортної пригоди було пошкоджено автомобіль позивача "Peugeot Expert", д.р.н. [NUMBER] , чим завдані матеріальні збитки. 03.09.2019 року [PERSON] , як представник [PERSON] звернувся до ПрАТ "СК "ВУСО" із повідомлення про ДТП, заявою про виплату страхового відшкодування на рахунок СТО на якому будуть проводитися ремонті роботи, направив запрошення на незалежну судову експертизу та надав весь необхідний пакет документів. 10.10.2019 року Страховик - ПрАТ "СК "ВУСО" на підставі Звіту № 398/0-19 від 05.10.2019 року, складеного суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] сплатив позивачеві страхове відшкодування у розмірі 24293,69 грн. Спірні цивільно-правові відносини у сфері страхування відповідальності власників транспортних засобів врегульовані Законом України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів». За приписами ст. 7 Закону України Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» передбачено в обов`язковому випадку проведення оцінки майна при визначенні збитків або розміру відшкодування. Відповідно до п. 22.1 ст. 22 ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у разі настання страхового випадку у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, страхова компанія відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. На підставі ст. 29 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», в зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу. Згідно п. 2.4. Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування КТЗ, з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазначає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості). Враховуючи, що в даному випадку втрата товарної вартості не нараховується, відповідно до п. 8.6.2. Методики, тому розрахований розмір матеріального збитку буде дорівнювати вартості відновлювального ремонту транспортного засобу з урахуванням зносу. Взявши до уваги, що вимоги Методики є обов`язковими під час проведення авто товарознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково - дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково - дослідних експертно - криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно - правових відносин, це передбачено п. 1.3. Методики, тому будь - який розрахунок матеріального збитку без урахуванням вимог Методики буде суперечити наведеному в п. 2.4. поняттю вартості матеріального збитку. Відповідно до п. 1.3 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, яка затверджена наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України 24.11.2003 N 142/5/2092 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України 24 листопада 2003 р. за N 1074/8395 вимоги Методики є обов`язковими під час проведення автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно-правових відносин. Однією із вимог передбачених Методикою є особистий огляд КТЗ оцінювачем (експертом), про що зазначено в п. 5.1 Методики, а саме Технічний огляд КТЗ оцінювачем (експертом) являє собою початковий етап дослідження, який дає змогу органолептичними методами визначити ідентифікаційні дані КТЗ; його комплектність; укомплектованість; технічний стан, обсяг і характер пошкоджень; пробіг за одометром, інші показники на момент технічного огляду, необхідні для оцінки майна. Визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його огляду особисто експертом (оцінювачем), який складає висновок чи звіт (акт), можливе тільки за рішенням органу (посадової особи), який здійснює судове чи досудове слідство, у разі надання ними даних, необхідних для оцінки. Відповідно до п. 5.5 Методики під час технічного огляду КТЗ оцінювач (експерт) повинен: а) перевірити відповідність ідентифікаційних даних КТЗ записам у наданих документах; б) перевірити укомплектованість КТЗ, установити комплектність, наявність додаткового обладнання; в) установити пробіг за одометром; г) зафіксувати інформативні ознаки раніше виконаного відновлювального ремонту КТЗ; ґ) установити характер і обсяги пошкоджень на момент огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування. Згідно із п. 8.1, 8.5 вказаної Методики для визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику КТЗ, застосовуються витратний підхід і метод калькуляції вартості відновлювального ремонту. Калькуляція вартості відновлювального ремонту складається за результатами технічного огляду КТЗ. Якщо КТЗ на момент технічного огляду відновлено повністю або частково, то калькуляція відновлювального ремонту не складається, а надається повідомлення замовнику оцінки про неможливість проведення дослідження. Згідно п. 56 Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 10.09.2003 року Звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити: зокрема і письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість. Таким чином, калькуляція вартості відновлювального ремонту є складовою вартості матеріального збитку, тому з урахуванням п. 5.1 та п. 5.5 Методики та п. 56 Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав" оцінювач не має права складати звіт без огляду об`єкта дослідження, за виключенням випадку, коли суд або слідчий орган надає необхідні дані для оцінки. Представником ПрАТ "СК "ВУСО", який здійснював особистий огляд пошкодженого транспортного засобу "Peugeot Expert", д.р.н. [NUMBER] був [PERSON] (аварійний комісар), що підтверджується актом технічного огляду колісного транспортного засобу від 19.09.2019 року та інформаційною довідкою щодо огляду пошкодженого транспортного засобу. Оцінювач [PERSON] особисто не оглядав пошкоджений транспортний засіб, а складав звіт на підставі фотографій, що є порушенням п.п. 1.3, 5.1, 5.5, 8.1, 8.5 Методики, п. 56 Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав". Оскільки, оцінювач [PERSON] не був присутнім особисто під час огляду пошкодженого ТЗ, а робив оцінку по наданим представником страхової компанії фотокарткам, то він не міг об`єктивно визначати ступінь пошкодження деталей, в результаті його останнім не було враховано всі запасні частини та занижено вартість ремонтних робіт та вартість лакофарбового матеріалу. Відповідно до ч. 34.2 ст. 34 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» протягом 10 робочих днів з дня отримання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду страховик зобов`язаний направити свого представника (працівника, аварійного комісара або експерта) на місце настання страхового випадку та/або до місцезнаходження пошкодженого майна для визначення причин настання страхового випадку та розміру збитків. У разі, якщо згідно ч. 34.3 наведеної статті, представник страховика не з`явився у визначений строк, потерпілий має право самостійно обрати аварійного комісара або експерта для визначення розміру шкоди. У такому разі страховик зобов`язаний відшкодувати потерпілому витрати на проведення експертизи (дослідження). Разом з цим, ч. 34.4 цієї ж статті, надає право у тому числі потерпілій особі залучати аварійного комісара, експерта або юридичну особу, у штаті якої є аварійні комісари чи експерти. Позивач звернувся до судового експерта Дроздова Ю.В. для встановлення дійсного розміру спричиненої шкоди, як встановлено судом експерт Дроздов Ю.В. був особисто присутнім під час огляду КТЗ, його висновок № 3809/19/19 від 23.09.2019 р. складено у відповідності до вимог Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, тому саме він є належним доказом вартості матеріального збитку спричиненого власнику автомобіля "Peugeot Expert", д.р.н. [NUMBER] , тим більше п.34.4 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» передбачено право потерпілого на самостійне залучення аварійного комісара або експерта для визначення розміру шкоди. Крім того, експертний висновок № 3809/19/19 від 23.09.2019 року містить зазначення, що він підготовлений для подання до суду або страхової компанії згідно з вимогами діючого законодавства України, та підтвердження власного підпису експерта про попередження про кримінальну відповідальність відповідно до ст. 384 КК України. Згідно висновку № 3809/19/19 від 23.09.2019 р. вартість матеріального збитку (тобто вартість відновлювального ремонту з урахуванням фізичного зносу автомобіля) завданого власнику автомобіля "Peugeot Expert", д.р.н. [NUMBER] внаслідок його пошкодження складає 35566,43 грн. Судовий експерт Дроздов Ю.В. також зазначив, що передні ліві двері підлягають саме заміні, а не ремонту. Оскільки, звіт оцінювача [PERSON] № 398/0-19 від 05.10.2019 року, складено із порушеннями п.п. 1.3, 5.1, 5.5, 8.1, 8.5 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, п. 56 Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", оцінювач особисто не оглядав пошкоджений транспортний засіб, а складав звіт на підставі фотографій, то суд не може взяти його до уваги в якості належного доказу підтвердження розміру матеріальної шкоди. Враховуючи зазначене, висновок експерта Дроздова Ю.В. є належним доказом вартості матеріального збитку, спричиненого власнику колісного транспортного засобу "Peugeot Expert", д.р.н. [NUMBER] . Згідно ч. 1 ст. 979 ЦК України, за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. Відповідно до ст. 988 ЦК України страховик у разі настання страхового випадку зобов`язаний здійснити страхову виплату у строк, встановлений договором. Страхова виплата за договором майнового страхування і страхування відповідальності (страхове відшкодування) не може перевищувати розміру реальних збитків. Страхова виплата за договором майнового страхування здійснюється страховиком у межах страхової суми, яка встановлюється у межах вартості майна на момент укладання договору. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 2 ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Враховуючи, що страхова виплата є недостатньою для повного відшкодування завданої позивачу шкоди, суд вважає, що з відповідача підлягає стягненню на користь позивача різниця між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою, а саме 11272,74 грн. (35566,43 грн. - 24293,69 грн., де 35566,43 грн. - вартість відновлювального ремонту з урахуванням фізичного зносу відповідно до експертизи; 24293,69 грн. - фактично сплачене страхове відшкодування відповідачем;). Також позивачем були здійснені витрати на проведення оцінки з визначення розміру збитку, завданого йому як власнику пошкодженого транспортного засобу у розмірі 12500 грн., що підтверджується квитанцією про сплату послуг експерта. Ці витрати підлягають стягненню із відповідача ПрАТ «СК «ВУСО». Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 768 грн. 40 коп. На підставі викладеного,

Outcome: approved