Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-25 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до суду з позовом до Кіцманського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) про зняття арешту та заборони відчудження майна. В обґрунтування своїх вимог зазначає, що згідно договору дарування від 05 лютого 2010 року, посвідченого приватним нотаріусом Кіцманського районного нотаріального округу Чернівецької області та зареєстрованого в реєстрі за № 134, їй належить на праві власності приміщення вбудованого магазину - коридор 54-1 площею 15,80 кв.м., торговий зал 54-2 площею 111,50 кв.м., коридор 54-3 площею 5,80 кв.м., санітарна кімната 54-4 площею 4,30 кв.м., убиральня 54-5 площею 0,70 кв.м., душова кімната 54-6 площею 1,40 кв.м., котельня 54-7 площею 6,30 кв.м., загальною площею 145,80 кв.м., що становить 5/100 ідеальної частки, розташованого на першому поверсі п`ятиповерхового 33-х квартирного житлового будинку з вбудованим магазином, що знаходиться в [ADDRESS] . Зазначає, що вказане нерухоме майно зареєстроване в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, однак, головним державним виконавцем Мотрюк Ю.В. відділу державної виконавчої служби Кіцманського районного управління юстиції Чернівецької області в межах виконавчого провадження ВП №48020647 винесено постанову від 03.08.2015 року про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, який накладений на 33-х квартирний житловий будинок, в [ADDRESS] . (боржник ПП «Володимир-Буд»), яке розташоване за адресою: с. Стрілецький кут, Кіцманського району Чернівецької області, код ЄДРПОУ 33129437. Вважає, що вказаною постановою порушено право приватної власності, що перешкоджає їй в повному об`ємі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, а тому змушена з даним позовом звернутися до суду. Позивачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася, однак скерувала на адресу суду заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за її відсутності. Представник Кіцманського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) Співак Р. в судове засідання не з`явився, однак скерував на адресу суд заяву у якій вказав, що на виконанні у відділі ДВС станом на 21.08.2020 року перебуває зведене виконавче провадження, за яким боржником являється ПП "Володимир Буд". Зазначає, що згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за боржником ПП "Володимир Буд", код ЄДРПОУ: 33129437, зареєстровано право власності на нерухоме майно - обєкт житлової нерухомості, а саме 33-х квартирний житловий будинок, який знаходиться в [ADDRESS] . Також зазначає, що державним виконавцем накладено арешт при примусовому виконанні рішення суду про стягення боргу на користь ПАТ "Укрсоцбанк". Враховуючи наведене, просив відмовити у задоволенні позову та розглянути справу без участі представника. Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи приходить до наступного висновку. Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ч.1 ст. 4 ЦК України). За положенням п. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин Судом встановлено, що згідно договору дарування від 05 лютого 2010 року, посвідченого приватним нотаріусом Кіцманського районного нотаріального округу Чернівецької області та зареєстрованого в реєстрі за № 134, позивачці [PERSON] на праві власності належить приміщення вбудованого магазину, а саме:коридор 54-1 площею 15,80 кв.м., торговий зал 54-2 площею 111,50 кв.м., коридор 54-3 площею 5,80 кв.м., санітарна кімната 54-4 площею 4,30 кв.м., убиральня 54-5 площею 0,70 кв.м., душова кімната 54-6 площею 1,40 кв.м., котельня 54-7 площею 6,30 кв.м., загальною площею 145,80 кв.м., що становить 5/100 ідеальної частки, розташованого на першому поверсі п`ятиповерхового 33-х квартирного житлового будинку з вбудованим магазином, що знаходиться в [ADDRESS] (а.с.7-8). Відповідно до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 25241063 від 05.02.2010 року, власником 5/100 частки житлового будинку з вбудованим магазином, що знаходиться в [ADDRESS] , є [PERSON] (а.с.9). Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру права власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчудження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна вбачається, що на житловий будинок з вбудованим магазином, що знаходиться в [ADDRESS] , накладено арешт (а.с.10). Згідно відповіді Кіцманського районного відділу державної виконавчої служби Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ), арешт та заборона на відчудження на нерухоме майно, а саме на 5/100 частини приміщення за адресою: [ADDRESS] , яка належить [PERSON] , не накладався (а.с.12). Відповідно до постанови про відкриття виконавчого провадження ВП 54501960 відкрито виконавче провадження з виконання наказу №910/4153/16, виданого 24.03.2016 року Господарським судом м.Києва у справі про стягнення з ПП «Володимир-Буд» на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості у сумі 1 577 102 гривні 86 коп.(а.с.18-19). Згідно ч.1 ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ч. 1 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. При цьому, підстави для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини, передбачені ч.ч. 2, 4 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження». Зокрема, арешт знімається в разі надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду (ч. 5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження»). Відповідно до п. 2, 8 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). В одному провадженні можуть розглядатись вимоги про визнання права власності на майно та зняття арешту з майна при цьому, якщо позивач є власником спірного майна, то вирішується вимога про зняття арешту з майна. Згідно п.1 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 3 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. У відповідності до положень ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» від 02.06.2016 року № 1404-VIII арешт на майно боржника може бути знятий у тому числі і за рішенням суду. При цьому, вказаною правовою нормою не обмежується коло підстав (обставин), за яких власник нерухомого майна може звернутись до суду з позовом про зняття арешту. При цьому зняття арешту з нерухомого майна за позовом його власника не ставиться в залежність від необхідності скасування в адміністративному (судовому або позасудовому) порядку постанови державного виконавця про обтяження майна боржника. У відповідності до ч.2 ст.16 ЦК України, а також виходячи із положень ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» власник арештованого майна вільний на власний розсуд обирати спосіб захисту свого майнового права, у тому числі і шляхом зняття арешту з майна. З урахуванням вищевикладеного, та враховуючи те, що позивач є власником 5/100 частини приміщення вбудованого магазину на підставі договору дарування, та на підставі зібраних доказів, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову. На підставі викладеного,

Outcome: approved