Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-28 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, у якому проситьвизнати недостовірною інформацією та такою, що порушує особисті немайнові права [PERSON] , поширеною телеканалом новин «24» на офіційному веб-сайті о 20:17 год. 31.05.2019 року в рубриці «Новини», а саме: суддя Чванків [PERSON] .А. причетний до корупційних схем; суддя Чванкін С.А. приймав неправомірні рішення; суддя Чванкін С.А. підкупив членів кваліфікаційної комісії; суддя Чванкін С.А. - перевертень в мантії; зобов`язати ПрАТ «Телерадіоканал Люкс» спростувати поширену недостовірну інформацію щодо позивача у спосіб, який відповідає способу поширення інформації, а саме зобов`язати відповідача протягом 10-ти днів з дати набрання законної сили рішення суду поширити повідомлення наступного змісту: «Інформація, яка була поширена 31.05.2019 року стосовно судді Чванкніна [PERSON] Анатолійовича, що він причетний до корупційних схем, приймав неправомірні рішення, підкупив членів кваліфікаційної комісії, перевертень в мантії є недостовірною». Свої вимоги обґрунтовує тим, що 31 травня 2019 року о 20:17 год. на офіційному веб-сайті телеканалу новин «24», який належить ПрАТ «Телерадіокомпанія Люкс», було опубліковано новину з наступною назвою «У Києві активісти пікетують проти судді, який причетний до корупційних схем: деталі». В даній статті були вказані наступні твердження: «У столиці Вищу кваліфікаційну комісію суддів пікетували активісти "Всеукраїнської народної ради протидії корупції". Люди вимагали недопустити до переатестації голову Київського районного суду міста Одеси Сергія Чванкіна. Суддю звинувачують у прийнятті не правомірних рішень, причетності до корупційних схем, а також у підкупі членів кваліфікаційної комісії для проходження повторної переатестації», «З учорашнього дня надійшла інформація, що він ( [PERSON] Чванкін, - 24 канал) дав члену комісії певну суму грошей, щоб все вирішилось на його користь, щоб надалі працювати суддею. Ми цього перевертня у мантії хочемо не лише дискваліфікувати, а й притягнути до юридичної відповідальності», - наголосив голова ГО "Всеукраїнська народна рада протидії корупції Анатолій Буднік». Зазначає, що можна виділити неправдиву інформацію, яка була розповсюджена відповідачами: суддя Чванкін С.А. причетний до корупційних схем; суддя Чванкін С.А. приймав неправомірні рішення; суддя Чванкін С.А. підкупив членів кваліфікаційної комісії; суддя Чванкін С.А. перевертень в мантії. Стверджує, що доказів таких тверджень у відповідача відсутні. Тому,вважає, що така недостовірна інформація порушує особисті немайнові права позивача, зокрема ганьбить його честь, гідність та завдає шкоди його діловій репутації. Також вважає, що дана інформація не є оціночним судженням, а тому підлягає спростуванню. Просить позов задоволити. Ухвалою Галицького районного суду м.Львова від 11.06.2019 року відкрито провадження та вирішено розгляд справи проводити у спрощеному позовному провадженні. 04.07.2019\~року відповідачем\~подано відзив\~на позовну\~заяву,\~в якому\~просить у\~задоволенні позову\~відмовити.\~Зокрема зазначає,\~що позивач\~не навів\~доказів того,\~хто саме є власником веб-сайту, де опублікований спірний матеріал. Зазначає, що у статті подається інформація щодо судді Чванкіна С. А. за допомогою інших мовностилістичних засобів, які мають такий зміст: «суддю звинувачують у прийнятті неправомірних рішень, причетності до корупційних схем, а також у підкупі членів кваліфікаційної комісії для проходження повторної переатестації»; «...перевертня у мантії...», - наголосив голова ГО «Всеукраїнська народні рада протидії Тупції» [PERSON] . Вказані вислови є фактичним судженням автора статті, а саме є оцінкою дій громадських активістів, які коментували діяльність позивача. Тому зазначене спірне висловлювання є достовірним твердженням автора посту в мережі інтернет, воно відображає правдиву оцінку діяльності громадських активістів, а тому не підлягає спростуванню. Вважає, що належними відповідача у справі єчлени громадської організації [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , які коментували діяльність позивача, які мають бути залучені у якості співвідповідачів. Проте позивачем не доведено належними і допустимими доказами факт заподіяння або шкоди його особистим немайновим благам, або перешкоджання йому повно і своєчасно здійснювати його особисте немайнове право внаслідок поширення щодо нього інформації. 24.07.2019 року позивачем подано клопотання про залучення до справи у якості співвідповідача [PERSON] . Однак, судом відмовлено у задоволенні такого клопотання, оскільки позивачем не пред`явлено до [PERSON] позовних вимог. 27.08.2019 року представником позивача подано відповідь на відзив, згідно якого стверджує, що засновником телеканалу новин «24» є ПАТ «ТРК «Люкс», а відтак є належним відповідачем. Зазначає, що відповідно до п.9 Постанови Пленуму ВСУ №1 від 27.02.2009 року [PERSON] є також належним відповідачем. Окрім того, представником позивача було подано клопотання про забезпечення доказів. Однак, ухвалою Галицького районного суду м.Львова від 28.08.2019 року у задоволенні такого відмовлено. У судовому засіданні представник позивачапозовні вимоги підтримав, просив такі задоволити з підстав, викладених у позові. Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позову заперечив,просив у задоволенні позову відмовити. Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що 31 травня 2019 року о 20:17 год. на офіційному веб-сайті телеканалу новин «24», було опубліковано новину з наступною назвою «У Києві активісти пікетують проти судді, який причетний до корупційних схем: деталі». В даній статті були вказані наступні твердження: -«У столиці Вищу кваліфікаційну комісію суддів пікетували активісти "Всеукраїнської народної ради протидії корупції". Люди вимагали недопустити до переатестації голову Київського районного суду міста Одеси Сергія Чванкіна. Суддю звинувачують у прийнятті не правомірних рішень, причетності до корупційних схем, а також у підкупі членів кваліфікаційної комісії для проходження повторної переатестації»; -«З учорашнього дня надійшла інформація, що він ( [PERSON] Чванкін, - 24 канал) дав члену комісії певну суму грошей, щоб все вирішилось на його користь, щоб надалі працювати суддею. Ми цього перевертня у мантії хочемо не лише дискваліфікувати, а й притягнути до юридичної відповідальності», - наголосив голова ГО "Всеукраїнська народна рада протидії корупції Анатолій Буднік». Вказані обставини підтверджуються скріншотом статті, опублікованій у мережі інтернет (а.с.17-20). З пошуку торгових марок від 07.06.2019 року вбачається, що торговий знак «24» належить ПрАТ «Телерадіокомпанія Люкс», свідоцтво на знак [NUMBER] [NUMBER] . Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що юридичною адресою ПрАТ «Телерадіокомпанія Люкс» є м.Львів, пл. Галицька, 15, код ЄДРПОУ 20765851. Видами діяльності товариства є: виробництво кіно- та відеофільмів, телевізійних програм; видання звукозаписів; діяльність у сфері радіомовлення; діяльність у сфері телевізійного мовлення; діяльність у сфері безпровідного електрозв`язку; діяльність у сфері супутникового електрозв`язку; рекламні агентства; посередництво в розміщенні реклами в засобах масової інформації (а.с.22-31). Логотипом даного товариства є «24» (а.с.32). Представником позивача 06.06.2019 року на електронну адресу відповідача було направлено лист-повідомлення про розміщення недостовірної інформації, на якій [PERSON] наполягав на її спростуванні або видаленні (а.с.33-36). Так, відповідно до пунктів 9, 12 Постанови Верховного Суду України №1 від 27 лютого 2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» відповідачами у справі про захист честі, гідності, чи ділової репутації є фізична або юридична особа, яка поширила недостовірну інформацію, а також автор цієї інформації. Належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайта, особи яких позивач повинен установити та зазначити в позовній заяві. Дані про власника веб-сайта можуть бути витребувані відповідно до положень ЦПК України в адміністратора системи реєстрації та обліку доменних назв та адреси українського сегмента мережі Інтернет. Таким чином, суд вважає, що ПрАТ «ТРК «Люкс» є належним відповідачем у даній справі, оскільки є власником (засновником) телеканалу «24». Позивач, викладену ПрАТ «Телерадіокомпанія Люкс» у публікації інформацію, вважає недостовірною та такою, що порушує особисті немайнові права, однак суд зазначає, що такі твердження є необґрунтованими, виходячи з наступного. Згідно ч.ч. 1, 4, 6, 7 ст.277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію. Фізична особа, особисті немайнові права якої порушено у друкованих або інших засобах масової інформації, має право на відповідь, а також на спростування недостовірної інформації у тому ж засобі масової інформації в порядку, встановленому законом. Фізична особа, особисті немайнові права якої порушено у друкованих або інших засобах масової інформації, має право на відповідь, а також на спростування недостовірної інформації у тому ж засобі масової інформації в порядку, встановленому законом. Спростування недостовірної інформації здійснюється незалежно від вини особи, яка її поширила. Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. Відповідно до п.15 Постанови Верховного Суду України №1 від 27 лютого 2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим інтересам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації слід розуміти опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листax, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Згідно з частиною третьою статті 277 ЦК України негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного (презумпція добропорядності). Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації. Встановлено, що у статті подається інформація щодо судді Чванкіна С.А. у наступному змісті: -«суддю звинувачують у прийнятті неправомірних рішень, причетності до корупційних схем, а також у підкупі членів кваліфікаційної комісії для проходження повторної переатестації»; -«...перевертня у мантії...», - наголосив голова ГО «Всеукраїнська народні рада протидії Тупції» Анатолєм Будніком. Суд зазначає, що у вказаній статті було вжито вислів «суддю обвинувачують….», тобто таке сполучення слів є фактичним судженням автора статті, а саме є оцінкою дій громадських активістів, які коментували діяльність позивача. Зокрема, автором статті було відібране інтерв`ю у декількох членів ГО Всеукраїнська народні рада протидії корупції. У даному інтерв`ю останні зазначали, що суддя використовував посаду для своїх цілей, подав у декларації неправдиві відомості, підкупив члена кваліфікаційної комісії для проходження повторної переатестації. Таким чином, суд вважає, що автором даної статті була подана інформація, надана громадськими активістами, а відтак така спростуванню не підлягає. Суд звертає увагу на те, що телеканалом «24» у статті чітко зазначено про те, що словосполучення «...перевертня у мантії...» висловлено головою ГО «Всеукраїнська народні рада протидії корупції» Анатолій Буднік. Тобто, оскаржуване твердження є прямою цитатою громадського активіста, у якого було взято інтерв`ю 31 травня 2019 року щодо ситуації. Пунктом 19 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» № 1 від 27 лютого 2009 року встановлено, що вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Відповідно до частини другої статті 47-1 Закону України "Про інформацію" оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. У рішенні Європейського суду з прав людини від 21 лютого 2012 року у справі «Тушалп проти Туреччини» суд встановив, що навіть припускаючи, що висловлювання заявника могли бути визнані провокативними, грубими та агресивними, вони становили оціночні судження. При цьому, підкреслив, що використання, навіть «вульгарних фраз» само по собі не є визначальним в оцінці агресивного висловлювання, адже це може слугувати просто «стилістичним цілям», оскільки «стиль є частиною комунікації як форми вираження та як такий захищений разом зі змістом вираження». Таким чином, відповідно до статті 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедент ній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції. Відповідно до ст.269 ЦК України особисті немайнові права належать кожній фізичній особі від народження або за законом. Особисті немайнові права фізичної особи не мають економічного змісту.Особисті немайнові права тісно пов`язані з фізичною особою. Фізична особа не може відмовитися від особистих немайнових прав, а також не може бути позбавлена цих прав.Особистими немайновими правами фізична особа володіє довічно. Згідно ч.1 ст.270 ЦК України відповідно до\~Конституції України\~фізична особа має право на життя, право на охорону здоров`я, право на безпечне для життя і здоров`я довкілля, право на свободу та особисту недоторканність, право на недоторканність особистого і сімейного життя, право на повагу до гідності та честі, право на таємницю листування, телефонних розмов, телеграфної та іншої кореспонденції, право на недоторканність житла, право на вільний вибір місця проживання та на свободу пересування, право на свободу літературної, художньої, наукової і технічної творчості. Даний перелік особистих немайнових прав, які встановлені Конституцією України, цим Кодексом та іншим законом, не є вичерпним (ч.3 ст.270 ЦК України). Частиною першою ст.275 ЦК України встановлено, що фізична особа має право на захист свого особистого немайнового права від протиправних посягань інших осіб. Захист особистого немайнового права здійснюється способами, встановленими\~главою 3\~цього Кодексу. Згідно ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч.2\~ст.12, ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до вимог ст.ст.\~76,\~77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.\~\~Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Таким чином, оскільки позивачем не надано суду належних та допустимих доказів протиправності дій відповідача щодо поширення в опублікованій статті інформації, яка є неправдивою та такою, що принижує честь, гідність та його ділову репутацію, така інформація є цитатою, а тому суд дійшов висновку, що позовні вимоги в частині визнання недостовірною інформацією та такою, що порушує особисті немайнові права [PERSON] , яка викладена у статті «У Києві активісти пікетують проти судді, який причетний до корупційних схем: деталі:», а саме про те, що останній приймав неправомірні рішення, підкупив членів кваліфікаційної комісії та є перевертнем у мантії, задоволенню не підлягають. В той же час, суд вважає за необхідне визнати недостовірну інформацію, яка поширена телеканалом новин «24», який належить Приватному акціонерному товариству «Телерадіокомпанія Люкс», на офіційному веб-сайті о 20:17 год. 31.05.2019 року в рубриці «Новини», а саме у назві опублікованої статті «У Києві активісти пікетують проти судді, який причетний до корупційних схем: деталі:», оскільки відповідачем належних та допустимих доказів того, що [PERSON] причетний до корупційних схем, суду не надано. Тому, суд дійшов висновку, що в цій частині позов підлягає до задоволення. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позов підлягає до часткового задоволення. Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір у розмірі 1536,80 грн. Враховуючи вищевикладене та

Outcome: approved