Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-05 00:00:00

у листопаді 2016 року [PERSON] звернулася у суд з позовною заявою про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття. В обгрунтування своїх позовних вимог вона посилається на те, що їй на праві власності належить квартира [ADDRESS]. 23 серпня 2015 року відбулося залиття. Згідно акту ТОВ "Ліко-житлосервіс" від 14.09.2015 р. причиною цьому є вихід з ладу сантехнічного обладнання у ванній кімнаті квартири [ADDRESS] . Позивач неодноразово зверталася до мешканців вказаної квартири для вирішення питання компенсації матеріальних збитків, однак її намагання були безрезультатними. Згідно кошторису будівельної організації ТОВ "Проектбуд плюс" відновлювальні роботи належної позивачу квартири після її залиття становить 16 415 грн. За таких підстав, позивач просить стягнути з відповідача 16 415 грн. на відшкодування матеріальної шкоди та 21 600 грн. на відшкодування моральної шкоди. Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 24 травня 2017 року відкрито провадження у даній справі. (а.с. 136 т.1) 15 червня 2017 року відповідач [PERSON] подав до суду заперечення проти позову. (а.с. 146 т.1) Просить відмовити в задоволенні позовних вимог до нього, оскільки квартира [ADDRESS] належить [PERSON] на підставі ухвали Голосіївського районного суду м. Києва від 19.06.2015 р., якою визнана мирова угода, укладена між [PERSON] та [PERSON] , у справі між ними про поділ майна подружжя. У травні 2018 року [PERSON] подала до суду доповнення до позовної заяви. (а.с. 206 т.1) Зазначає, що квартира [ADDRESS] належить відповідачам на праві спільної часткової власності в рівних частках. Просить солідарно стягнути з відповідачів [PERSON] та [PERSON] 16 415 грн. на відшкодування матеріальної шкоди та 21 600 грн. на відшкодування моральної шкоди. 24 липня 2018 року відповідач [PERSON] надав до суду відзив на позовну заяву. (а.с. 224 т.1) Просить відмовити в задоволенні позовних вимог [PERSON] , оскільки він з 2009 року не проживає у квартирі [ADDRESS] та з 05.11.2013 р. він знятий з реєстрації за вказаною адресою. В судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги та просила суд задовольнити позов. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні не визнав позовні вимоги та заперечував проти їх задоволення, зазначивши, що квартира [ADDRESS] належить [PERSON] Він з 2009 року не проживає у даній квартирі, а тому є неналежним відповідачем. Третя особа - ТОВ "Ліко - житлосервіс" в судове засідання не забезпечило явку свого представника, хоча про час та місце розгляду справи було повідомлено належним чином. Вислухавши пояснення учасників судового розгляду на дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. Квартира [ADDRESS] належить [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності, виданого 08 червня 2004 року Головним управлінням житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). (а.с. 16 т.1) Вбачається, що квартира [ADDRESS] належала на праві спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON] в рівних частках. На даний час відповідач [PERSON] є власником 1/2 частини квартири [ADDRESS] на підставі ухвали Голосіївського районного суду м. Києва від 19.06.2015 р., якою визнана мирова угода, укладена між [PERSON] та [PERSON] у справі між ними про поділ майна подружжя. (а.с. 148 т.1) Інша 1/2 частина вказаної квартири належить [PERSON] на підставі договору дарування, укладеного 26 вересня 2015 року між [PERSON] та [PERSON] , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Симоненко І.М. (а.с. 109 т.1) Відповідно до частин 1, 2 ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. У позовній заяві зазначено, що 23 серпня 2015 року з вини мешканців, які проживають поверхом вище у квартирі [ADDRESS], відбулося залиття квартири [NUMBER] . У матеріалах справи міститься акт комісії ТОВ "Ліко - житлосервіс" від 14 вересня 2015 року, з якого вбачається, що залиття квартири [ADDRESS] сталося внаслідок виходу з ладу сантехнічного обладання у ванній ккімнаті квартири [NUMBER] , про що повідомили власнику квартири [NUMBER] , перекривши холодне та гаряче водопостачання. на час складення акту до ТОВ "Ліко - житлосервіс" з заявою про залиття квартири звернулись мешканці квартири [NUMBER] , в якій було залито у кімнаті № 1 стіну частково ( 2 кв.метри), оздоблену шпалерами, та у кімнаті № 2 стіну частково (2 кв.метри), що також оздоблена шпалерами. (а.с. 17) Відповідачем не надано жодного доказу на спростування доводів позивача стосовно вини в залитті квартири. Заперечення відповідача ґрунтуються лише на його поясненнях. Таким чином, встановлено, що залиття квартири позивача відбулося з вини відповідача [PERSON] , яка в силу закону має нести майнову відповідальність за заподіяну шкоду. [PERSON] не проживає у квартирі [ADDRESS] з 2009 року. З 05.11.2013 р. він знятий з реєстрації за вказаною адресою. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 19.06.2015 р. припинено його право власності на 1/2 частку вказаної квартири. За таких підстав, [PERSON] є неналежним відповдачем у справі. На підтвердження своїх доводів щодо дійсного пошкодження майна від залиття, позивач надала суду кошторис будівельної організації ТОВ "Проектбуд плюс", згідно якого вартість ремонтно - будівельних робіт, що виникли внаслідок залиття, складає 13 679 грн. (а.с. 18 т.1) У судовому засіданні учасники судового розгляду не вважали за необхідне призначення судової експертизи для визначення розміру майнової шкоди. За таких обставин, при визначенні розміру завданої шкоди, суд вважає за можливе покласти в основу рішення наданий позивачем локальний кошторис. Стягненню з відповідача [PERSON] на користь позивача підлягає 13 679 грн. на відшкодування майнової шкоди. Позивач також просить суд стягнути на її користь моральну шкоду в розмірі 21 600 грн. Така вимога позивача ґрунтується на законі. Частиною 1, п. 3 ч. 2 ст. 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Суд вважає, що в результаті залиття частини квартири з вини відповідача, позивач зазнала душевних страждань, оскільки вона отримала негативні емоції та переживає з приводу пошкодження майна, неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації, звернення до суду за захистом порушеного права. Разом з тим, при визначені розміру моральної шкоди, з урахуванням принципу розумності, суд вважає за можливе стягнути з відповідача [PERSON] на користь позивача на відшкодування моральної шкоди 5 000 грн. З урахуванням часткового задоволення позову та відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача [PERSON] на користь позивача підлягає 1 698,03 грн. судового збору за задоволені вимоги майнового та немайнового характеру.

Outcome: partial