Jurisdiction: civil
Date: 2015-03-30 00:00:00

[PERSON] звернулась в суд з позовом до магазину "[INFO]" в особі фізичної особи-підприємця [PERSON], третьої особи інспекції з питань захисту прав споживачів у Волинській області про захист прав споживача.. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначила, що 21 червня 2014 року в магазині "[INFO]", який розташований по [ADDRESS] і перебуває у власності фізичної особи підприємця [PERSON] придбала ювелірний виріб-срібний ланцюжок за ціною 256 грн. У видачі чека на придбаний товар та документу про його якість їй було відмовлено. Однак, після нетривалого використання зазначеного ланцюжка він порвався. 03.07.2014 року в магазині "[INFO] " даний ланцюжок було відремонтовано, за що вона сплатила 40 грн., проте, 06.07.2014 року він знову порвався і, після її звернення до магазину з проханням замінити цей товар на товар належної якості, їй було відмовлено. За таких обставин, просить суд розірвати договір купівлі-продажу ювелірного виробу - срібного ланцюжка, укладеного між [PERSON] та магазином "[INFO]" в особі фізичної особи підприємця [PERSON] від 21.06.2014 року на суму 256 грн., стягнути з магазину "[INFO]", в особі підприємця [PERSON] в її користь сплачені за товар грошові кошти в сумі 256, 40 грн. та стягненути з [PERSON] в її користь 2000 грн. завданої моральної шкоди. В судове засідання позивач [PERSON] не з'явилась, направила суду клопотання про розгляд справи у її відсутність, просить позов задовольнити з підстав, викладених в позовній заяві. Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги не визнав. Пояснив, що ланцюжок позивачкою міг бути придбаний в його магазині, однак підтверджень про це позивач не надала. Оскільки реалізація товару проводиться без касового апарату, товарні чеки видаються на вимогу покупця в обов'язковому порядку. Вважає, що ланцюжок розірвався по причині неналежного його використання, а не є недоліком виробника, оскільки вироби з дорогоцінних металів мають відповідну пробу та відповідність ГОСТу. Ремонт даного ланцюжка дійсно проводився в його магазині, оскільки надання відповідної послуги передбачено його підприємницькою діяльністю. Проводити експертизу на предмет визначення якості ланцюжка не бажає, вважаючи, що дану обставину повинна довести позивач. Заслухавши пояснення відповідача, дослідивши матеріали справи та оцінивши їх в сукупності, суд вважає, що позовна заява є необґрунтованою та не підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно з ч. 3 ст.10 ЦПК України та ч.ч.1,4 ст.60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх позовних вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього Кодексу. Тобто, сторони мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. До фактів, які підлягають доказуванню у справах про захист прав споживачів, насамперед, слід віднести: чи мало місце придбання продукції (замовлення послуги); чи надавалась інформація про товар (послугу) і яка саме; відомості про властивості товару та відповідність їх потребам споживача та вимогам встановлених нормативів; чи мало місце використання товару; чи мало місце заподіяння шкоди, що завдана життю, здоров'ю або майну споживача. Відповідно п.9 Постанови Пленуму ВСУ №5 від 12.04.1996року " Про практику розгляду цивільних справ за позовами про захист прав споживачів" вирішуючи справи про захист прав споживачів у зв'язку з придбанням товарів неналежної якості, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 12, 14 Закону "Про захист прав споживачів" такі вимоги можуть заявляти споживачі, котрі мають на товари квитанції, товарні чи касові чеки або інші письмові документи, а щодо товарів, на які встановлено гарантійні строки, - технічні паспорти чи документи, що їх замінюють. В позовній заяві позивач стверджує, що 21.06.2014 року придбала в магазині "[INFO]" ювелірний виріб-срібний ланцюжок за ціною 256 грн., товарний чек та документи на якість товару їй видано не було, хоча вона вимагала їх видачі. Відповідач пояснив, що ведення касових розрахунків не є обов'язковим при здійсненні ним підприємницької діяльності, однак на вимогу покупця товарні чеки видаються обов'язково, і у випадку з позивачем, в разі такої вимоги він би їй був наданий. Свідок [PERSON] в судовому засіданні підтвердила обов'язковість видачі товарного чеку на вимогу покупця. Оскільки позивачем не доведено придбання речі саме у магазині "[INFO]", що належить відповідачу, а відповідач не виключає можливості придбання позивачем зазначеного товару в іншому торговельному закладі, суд вважає, що дійсність укладення договору купівлі-продажу ювелірного виробу між сторонами є суперечливою. Крім того, суд вважає, що позивачем не доведено обставин, які свідчать про придбання нею товару неналежної якості, тобто з істотними недоліками. Згідно ст. 673 ЦК України, продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу. У разі відсутності в договорі купівлі-продажу умов щодо якості товару, продавець зобов'язаний передати покупцеві товар, придатний для мети, з якою товар такого роду звичайно використовується. Відповідно до ч. 2 ст. 678 ЦК України в разі істотного порушення вимог щодо якості товару (виявлення недоліків, які не можна усунути, недоліків, усунення яких пов'язане з непропорційними витратами або затратами часу, недоліки, які виявились неодноразовими чи з'явились знову після їх усунення) покупець має право за своїм вибором: відмовитись від договору і вимагати повернення сплаченої та товар грошової суми, вимагати зміни ціни. Відповідно до ч. 1 ст. 6 ЗУ "Про захист прав споживачів", продавець (виробник, виконавець) зобов'язаний передати споживачеві продукцію належної якості, а також надати інформацію про цю продукцію. Як визначено ч. 1, 3, 5, 14 ст. 8 ЗУ "Про захист прав споживачів", у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку недоліків споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством, має право вимагати: 1) пропорційного зменшення ціни; 2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; 3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару. У разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством і на підставі обов'язкових для сторін правил чи договору, має право за своїм вибором вимагати від продавця або виробника: 1) розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) вимагати заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар. Відповідно до п. 10 Правил роздрібної торгівлі, ювелірними та іншими виробами з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння, затверджених постановою КМУ України від 25.03.1999 року № 460 передбачено, що у разі виявлення протягом двох років з дня покупки: недоліків ювелірного виробу покупець має право вимагати пропорційного зменшення ціни виробу, безоплатного усунення його недоліків в розумний строк або відшкодування витрат на усунення недоліків виробу; істотних недоліків ювелірного виробу, які виникли з вини виробника (продавця), або фальсифікації такого виробу, що підтверджені у випадках, визначених законодавством, висновком експертизи, покупець має право в порядку та у строки, встановлені законодавством, на підставі договору за своїм вибором вимагати від продавця (виробника): розірвання договору та повернення сплаченої за виріб суми; заміни виробу на аналогічний з числа наявних товарів. Як визначено у п.12 ст. 1 ЗУ "Про захист прав споживачів", істотний недолік - це недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: а) він взагалі не може бути усунутий; б) його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; в) він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором. Як ствердив відповідач, інформацією про товар з його властивостями та відповідністю вимогам встановлених нормативів позивач отримала, про що свідчить надана нею копія бірки на купленому нею ланцюжку. Позивач не заперечує використання придбаного ювелірного виробу. Відповідач не виключає механічного пошкодження ланцюжка при його носінні. На проведення експертизи за власний рахунок щодо визначення недоліків ювелірного виробу сторони відмовились. Аналізуючи наявні в справі докази в світлі наведених правових норм, суд приходить до висновку, що позивачем не надано жодного доказу про те, що придбаний нею товар містив істотний недолік в розумінні п.12 ст.1 ЗУ "Про захист прав споживачів" на момент придбання і що цей недолік виник не в результаті експлуатації товару. А тому, в задоволенні позову суд відмовляє за його недоведеністю. До задоволення не підлягають і позовні вимоги про стягнення моральної шкоди, які є похідними від вирішення спору про захист прав споживачів. Оскільки суд відмовляє в задоволенні позовних вимог, то відповідно до положень ст.88 ЦПК України судові витрати відносяться за рахунок держави. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed