Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-12 00:00:00

[PERSON], [PERSON], [PERSON] звернулися до Святошинського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та маорльної шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири, яким стягнути з відповідача на їх користь завдану залиттям квартири матеріальну шкоду в розмірі 25628,65 грн., моральну шкоду в сумі 1000,00 грн., та судові витрати в сумі 1699,00 грн., мотивуючи заяву тим, що вони є власниками квартири [ADDRESS]. 16.10.2014 року мало місце залиття належної їм квартири, як встановлено актом комісії КП "РЕО-9" від 21.10.2014 р. залиття мало місце з вини мешканців квартири [ADDRESS], оскільки останній недбало ставляться до сантехнічного обладнання в квартирі. При обстеженні належної їм квартири, комісією виявлено що внаслідок залиття позивачам завдано матеріальної шкоди. Розмір завданої шкоди підтверджується висновком ФОП "[PERSON]", яким визначено вартість відновлювальних робіт в сумі 25628,65 грн. Відповідач добровільно відшкодовувати завдану шкоди відмовляється, на підставі ст.ст. 22, 1166 ЦК України просили задовольнити позов. [PERSON] в судовому засіданні підтримав позов та просив його задовольнити посилаючись на обставини викладені в позові. [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не зявились, про час, місце та дату розгляду справи повідомлялись належним чином, надали суду заяву про розгляд справи у їх відсутність. Відповідач в судове засідання не зявилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. Представник КП "РЕО-9" в судове засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, просить слухати справу у відсутність представника КП "РЕО-9". Суд, заслухавши пояснення [PERSON], дослідивши письмові матеріали справи, бере до уваги наступне. Як вбачається з матеріалів справи, співвласниками квартири [ADDRESS], є [PERSON], [PERSON], [PERSON] відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 09.11.1998 року ( а.с.4). Згідно до технічного паспорту на вказану квартиру, вбачається, що дана квартира складається з 1-ї кімнати площею 12,4 кв.м., загальної площі 28,1 кв.м. (а.с. 6-7). Як встановлено актом комісії КП "РЕО-9" від 21.10.2014 року залиття квартири позивачів мало місце з вини мешканця [ADDRESS], оскільки мешканці квартири № 100 недбало ставились до сантехнічного обладнання в квартирі, внаслідок чого на кухні під мийкою зірвало підводку до горячої води. Вналідок залиття в квартирі позивачів пошкоджено кімнату площею 12,4 кв.м. та кухню площею 6,1 кв.м., в звязку з чим квартира № 87 потребує ремонтних робіт (а.с. 27). Відповідно до Звіту № 30/15 від 05.03.2015 року складеного ФОП "[PERSON]" розмір матеріального збитку, завданий співвласником квартири [ADDRESS] становить 25628,65 грн. (а.с. 8-23). Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] (а.с. 134). За правилами ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Статтею 60 цього Кодексу визначено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу свої вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі виникає спір, а ст. 131 цього ж Кодексу визначено, що сторони зобов'язані подати свої докази суду до або під час попереднього судового засідання у справі, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку судового розгляду справи по суті. Згідно до правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України №76 від 17.05.2005 встановлено, відповідно до п.2.3.6 у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, що в даному випадку було зроблено. Враховуючи вищенаведене у суду немає підстав вважати обставини викладені в акті від 21.10.2014 року спростованими, а також не встановлено обставин які б виключали вину відповідача в залитті квартири позивачів. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з абзацом другим ч. 1 ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до п. 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, власники квартир зобов'язані забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків. При появі несправностей у квартирі вжити заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. Відповідно до п. 35 вказаних Правил власники жилих приміщень зобов'язані своєчасно повідомляти власника будинку про виявлені несправності. Суд з урахуванням вищезазначеного, приходить до висновку, що з вини відповідача в результаті безвідповідального ставлення до сантехнічного обладнання, сталося залиття квартири позивачів, чим завдали матеріальних збитків останнім. Позовні вимоги в частині стягнення з відповідача на користь позивачів суми завданої матеріальної шкоди є обґрунтованими та підтверджені відповідними належними та допустимими доказами, а тому підлягають задоволенню. Згідно п. 4 ч. 3 ст. 79 ЦПК України до витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать, в тому числі, витрати за проведення судових експерти . Щодо вимог про стягнення з відповідача на користь позивачів моральної шкоди в сумі 1000,00 грн. то суд вважає за необхідне задовольнити заявлені вимоги з огляду на наступне. Згідно ст.1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. В судовому засіданні встановлено, що в результаті залиття 16 жовтня 2014 року квартири що належить позивачам, останнім було завдано моральну шкоду яка полягає у душевних переживань з приводу залиття квартири, що потягло в свою чергу нервові та психологічні переживання, що вплинуло на стосунки в сімї. Крім того, позивачі витратили чимало часу на поїздки до різних організацій з метою визначення вартості відновлювального ремонту квартири та стягнення в судовому порядку завданої їм шкоди. Виходячи з засад розумності і справедливості, розміру заподіяної позивачам матеріальної шкоди, характеру і тривалості страждань останіх, часу і сил витраченого ними на захист порушеного права, суд вважає необхідним розмір цієї шкоди визначити у сумі 1000,00 грн. Відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивачів підлягає стягненню, понесені ними та документально підтвердженні судові витрати, які складаються з судового збору в розмірі 499,90 грн. та витрати за проведення оцінки матеріального збитку в сумі 1200,00 грн. На підставі вищевикладеного, відповідно ст. ст. 1166, 1192 ЦК України та

Outcome: approved